ARXIVS DE L'INSTITVT DE CIÈNCIES 



Les potes són primes, cilíndriques, els tarsos de cinc articles, amb dues ungles 

 ganxudes, la part basilar de la qual sol ésser molt enxamplada per sota. Les tibies 

 posteriors amb freqüència són comprimides i un xic fusiformes, i presenten al costat 

 un solc longitudinal de diferent llargària i forma. 



Les ales són grans, amb malla mitjanament espessa. No es coneix cap espècie àptera. 

 En les ales (fig. i) s'han de distingir les venes (venes longitudinals) següents, anant 



d'avant enrera: i. costal; 2. subcostal; 3. radi; 

 4. procúbit; 5. cübit; 6. posícúbit; 7. axil•lar; 

 8. basilar o axil•lar 2. a El radi porta el seu 

 sector amb els rams corresponents i també el 

 cúbit a l'ala anterior i el postcúbit a la poste- 

 rior. L'espai enclòs darrera d'una vena es de- 

 nomina amb el nom d'ella: camp costal, sub- 

 costal, etc, i les venetes (venes transversals) 

 tenen la mateixa denominació: venetes cos- 

 tals, radials, etc. Diem camp intermitg i vene- 

 tes intermitges les que van del sector del radi 

 al procúbit. Són esgraonades les venetes del 

 disc de l'ala que es presenten en escalinata i 

 formen dues series interna i externa. El nom- 

 bre de dites venetes l'expressarem amb una 

 fórmula: per exemple, 5/7 vol dir que hi ha 

 cinc venetes a la sèrie interna i set a l'externa. 



El procúbit a l'ala anterior porta un ram a la 3. a cel•la procubital, de molta im- 

 portància taxonòmica, el qual pei dividir la 3. a cel•la en dues, s'ha dit ram divisori. 

 La primera (interior i anterior) d'aquestes dues cel•letes és de forma particular i 

 característica i ha rebut diferents noms: cubital típica, procubital, etc; però per més 

 senzillesa li direm en endavant cel•la divisòria. L'estigma és una taca més o menys 

 sensible que ocupa el seu lloc en els camps costal i subcostal. La malla porta pèls, i 

 els del marge, sobre tot extern i posterior, formen la fimbra. 



Les larves són allargades i aplanades, de figura més o menys oval, i l'aparell bucal 

 se distingeix amb dues enormes mandíbules semblants a les de les larves dels Mirme- 

 leònids. 



Fig. z. — Chrys,.;.,, ;„/,,„, 



r. costal. — se. subra stal. — i 

 — ai. cúbit.— ptc. posti úbit 

 s. r. sector del radi. — d. ram 

 divisòria. — e. estigma. — i. 



radi. — pi. ppiriil.it. 

 — a. vena axil•lar, 

 divisori. — c. d. cel•la 

 2. }. primeres i el•les 



Biologia 



Les larves són carnívores i molt devoradores, xuclant la sang de llurs víctimes amb 

 les llargues mandíbules. Ataquen qualsevol insecte menut, especialment Hemípters, 



