Família CHRYSOPIDiE Hagen (com subfam.) 



Stett Entorn. Zeit-, 1866, p. 371. 



Organografía 



Per a la intel•ligència de les següents descripcions consignarem aquí algunes nocions 

 morfològiques. 



Els Crisòpids són Neuròpters planipennes. 



El cap de l'imago és globós, amb ulls prominents i d'ordinari metàl•lics en vida, 

 d'un verd daurat, rogenc, blaviç, etc, les antenes nliformes, gairebé tan llargues com 

 l'ala anterior (i), amb articles cilíndrics allargats, el primer, més gros i diferent, i el 

 segon, curt. A la cara o part davantera del cap s'ha de distingir, anant de dalt a 

 baix, el front, el clip (clypens), l'epístoma, d'ordinari poc visible, i el labre (o llavi 

 superior). Entre'ls òrguens bucals, les maxil•les porten els palps maxil•lars de cinc arti- 

 cles, i el llavi (llavi inferior), els palps labials de tres, l'últim del qual sol ésser fusi- 

 forme. No tenen estemes. 



El tòrax es divideix en els tres segments pro-, meso- i metatòrax, dient-se pro-, 

 meso- i metanot la part superior, i pro-, meso- i metasternó la inferior. El protòrax 

 és movible i té al damunt un solc transversal. Els meso- i metanot són dividits 

 per solcs oblics gairebé en aspa; calent tenir present el prescut o triangle anterior i 

 l'escudet o triangle posterior. Els triangles o lòbuls laterals més grans són les espatlles 

 o lòbuls humerals. 



L'abdomen és de dèu segments, cilíndric. L'aparell reproductor extern és poc visi- 

 ble en general. Cal distingir en el mascle els cerques {cerci) o apèndixs superiors i la 



làmina subgenital. 



(1) En les espècies d'Europa, i tot lo que es dirà s'entén de les espècies d'aquesta contrada, prescindint de les 



