ARXIVS DE L'INSTITVÏ DE CIÈNCIES 



Abdomen groguenc o verdós. 



Potes primes, d'un groc verdós, tibies posteriors un xic comprimides, com és usual 

 a les Chrysopes; ungles molt dilatades a la basc. 



Ales hialines, irisants, gairebé agudes a l'extrem; malla d'un groc verdós, estigma 

 pàl•lid, allargat, poc sensible, sense venetes al camp costal i algunes de poc visibles al 

 subcostal; vencies en esgraons 3/5 brunes; pèls bruns, sarrell pàl•lid. Costal amb punt 

 bru a la base. 



Ala anterior amb la major part de les venetes brunes al principi i a la fi, sector 

 del radi i els seus rams al principi; quatre venetes intermitges, la primera finint al 

 terç apical de la cel•la divisòria. 



Ala posterior més pàl•lida, amb les venetes costals i quatre més a la base de l'ala 

 del tot brunes, les radials al principi i a la fi, el sector del radi i els seus rams al 

 principi. 



Llargària 8 mm ; ala ant. ii'5 m,n ; ala post. io'2 m "\ 



Hab. Transcaucasia, pr. Elisabetpol, dist. Aresh, Geok-Tapa, Sept. 1912, M. Burr 

 (col. m.). 



30. Chrysopa mariana Nav. 



Butll. Inst. Cat. Hist. Nat., 1905, p. 19. Iàm. 1, fig. 4. 



Gran, d'un verd pur o pàl•lid. 



Cap verd, un punt entre les antenes, una estría a les galtes i una altra al costat 

 del clip negres; vèrtex pla, amb dos punts bruns; palps pàl•lids, anellats de negre; ante- 

 nes grogues, primer article gran, llarg, verd. 



Protòrax més ample que llarg, poc estret pel davant, angles anteriors obtusos, al 

 marge 2-3 punts negres, al disc dos de bruns davant del solc, dues estríes darrera. 



Meso- i metatòrax verds, un punt bru al solc oblic del mesonot. 



Abdomen verd, per sobre una estría lateral bruna a cada segment, per sota més 

 pàl•lid, blanquinós, no marcat. 



Potes verdes, tarsos grocs, ungles negres. 



Ales llargues, agudes, més les posteriors; estigma verd, malla verda; costal amb un 

 punt bru a la base; sector del radi negre al principi; venetes esgraonades unes 6/8, 

 verdes. 



Ala anterior amb la veneta primera subcostal i les dues primeres procubitals negres 

 del tot; solament al principi i a la fi les costals, les 2-3 primeres radials, el ram del 

 sector del cúbit; altres al principi solament a la fi. 



Ala posterior amb les venetes costals i alguna altra de la base negres del tot, altres 

 poques al principi. 



56 



