462 



ofre gren, har jag kallat lionom continuus; nilr lian gor 

 en vinkel emot samma gren borcle han egentligen heta 

 angulatus, men i heskrifuingarne har han i detta fall hk- 

 som i foregaende kallats fractus. Den 4:e hufvudnerven 

 Jiumems vid roten ar niycket svagt utbildad men saknas 

 aldrig och ar antingen rak eller bojd mot inkanten, som 

 stundom ar cilierad. 



Abdomen ar hos honan sammansatt af 6 ventral- och 

 8 dorsalsegmenter. Det forsta eller petiolus har spiracula 

 alltid liggande bakom midten, stundom narmare spetsen, 

 dock aldrig sa ntira som hos Ichneumonerna ; till formen 

 ar det rakt eller nagot bojdt, stundom skarpare mot spet- 

 sen; pa sidorna saknar det de gropHka intryckningar 

 (glynima) vid basen, som forekomma hos de flesta an- 

 dra grupper med undantag af Ichneumonerna. Det bak- 

 om spiracula liggande stycket kallas postpetiohis, hvilken 

 atminstone hos hannarne i denna grupp ej ar transverseL 

 Ytterst sallan ar petiolus trind, utan vanligen forsedd med 

 en sidokant, i hvilken spiracula aro belagna samt dessutom 

 ej sallan forsedd med 2 dorsaUinjer (carince dorsales), som 

 vanhgen utga nara basen och nagongang fortsattas ut pa 

 postpetiolus. Undre sidan ar sasom hos alla parasitsteklar 

 i spetsen atminstone forsedd med en membran, som ej ar 

 utan systematisk betydelse, emedan dess langd och utstrack- 

 ning stundom ar ohka hos narstaende arter; i allmanhet 

 kan man antaga att ju narmare spiracula Hgga vid basen 

 af petiolus desto langre ar membranen oeh tvartom. Af 

 de ofriga dorsalsegmenten ar 2:a oftast langst, de sista 

 smanigom kortare, men stundom ar 7:e starkt utveckladt 

 da terebran ar lang. Gastrocoeli kallar Wesmael 2 grop- 

 lika intryckningar vid basen af 2:a segmentet och thyridia 

 2 nastan genomskinliga fordjupningar, en pa hvarjc sida 

 om spiracula. Ej sallan aro de framre forsedda med en 

 intryckt sidolinje oeh d«n derigenom begransade deleu 



