459 



sistnamda tillhopa mcd area pctiolaris och hada urece in- 

 ternce kunna afveu sammanfattas under den gemensamma 

 benamniugen area postica eller apicalis. Den langa ribba 

 som utgar ifrau basen ofvanfor spiracula benaranes costa late- 

 ralis; af tvarribborna kallas den, som upptages af areolan, 

 for costula transversa ordinaria eller helt enkelt costula till 

 skilnad fran en mindrc, som afdelar sidofalten och hvilken 

 borde heta costula transversa spiracularis, men for kort- 

 heten skuU i beskrifningarne enklast benamnes costella. 

 Denna sednax^e upptages autingen i area externa eller Jir 

 incideut, stundom upptages den af area dentipara. 



Vingarnes neriforgrening och de deraf uppkomna falt 

 (celhclce) aro mahauda af anuu storre betydelse for syste- 

 matiken an metathorax' areolering. Af hufvnduerverna aro 

 de 2 ofversta costa och postcosta nastan hopvuxna raed 

 hvaraudra, sa att ej nagot costalialt kan uppsta, ett for- 

 hallande sora ar utraarkaude for alla parasitsteklarne, Bra- 

 couiderna deri afven inbegripua. Bakom midten ligger 

 stigma alltid tydligt utbildadt, stundom bredt och skarpt 

 begransadt sasom hos de flesta Fhygadeuoner , stundom 

 smalare och omarkligt ofvergaende i costan sasom hos alla 

 Cryptina. Ungefar i midten pa undre sidan af stigmat 

 utgar nervus marginalis eller som han oftare kallas radi- 

 us. Deunes forsta stycke benamnes abscissa prima eller 

 helt kort hasis radii, det 2:dra som bildar ofre sidan af 

 areolau kallas abscissa secunda och det 3:e ofta laugsta 

 stycket abscissa ultima eller helt eukelt cCpex radii. Det 

 falt som ligger ofvanfor radius kallas cellula radialis sive 

 marginalis och ar i spetseu forsedt med ett langre eller 

 kortare bihang (apj^endix) af costan, som fortsattes nagot 

 bakom dess spets. Den 3:e hufvudnerveu eller cubitus 

 klyfves fore vingens midt i 2 grenar, af hvilka den ofre 

 (n. basalis) gar upp mot costan med hvilken han foreuas 

 straxt frarafor stigmat. Denne basalnerv klyfvea ej anyo, 



