458 



ten nagot nedsluttande ; dess dorsal-linjer eller parapsides i 

 allmanhet svagt utbildade, stundom punktformigt hos Phy- 

 gadeuonerna, langre oftast naende till midten hos Cryptina. 

 Scutellen ar platt, mot spetsen nedsluttande, eller likfor- 

 migt kuUrig, dess hasalgrop mer eller mindre djup; post- 

 scutellen smal, bandformig. Metathorax bestar egenthgen 

 af 2 sarskilta delar, nemligen pleurce, som genom en bag- 

 formig list aro skilda fran det medlersta och storre stycket, 

 hvilket egenthgen ar l:a abdominal-ryggskenan, hvilket 

 som ett lock lagger sig intill postscutellen, men i beskrif- 

 ningarne vanligen upptages sasom horande till metathorax. 

 De falt (arece) som bildas genom de upphojda pa tvars 

 och langs gaende ribbor (cosf(s) Jiro af stor vigt bade for 

 gruppernas och arternas karakteristik och hafva redan forut 

 till storre delen fatt sina sarskilta benamningar af Wesmael ; 

 men enar han forbisett en eller annan af de vigtigare, 

 torde en nagot forandrad nomenclatur vara behoflig. Da 

 falten aro fullstandiga, sasom hos Phygadeuouerna, utgora 

 de ett antal af 19 stycken. Af dessa hora 4 till pleurse, 

 nemligen pa hvarje sida ett ofvanfor hofterna (area coxa- 

 lis) samt det egentliga pleuralfaltet (area pleuralis), som 

 upptill begransas af en bagformig list (costa 2>leuralis) 

 hvilken borjar strax inunder spiracula vid basen och foi-t- 

 sattes till hofternas insertionspunkt. Af de 6fi'iga 15 ligga 

 3 i medellinjen; det ofversta, som forbisetts af Wesmael 

 kallas area hasalis, det medlersta helt enkelt areola, eller 

 sasom det af Wesmael benamdes area superomecUa, det 

 nedersta area petiolaris, emedan det tjenar till upptagande 

 af abdomens petiolus. De 3 pa hvarje sida om midtelfal- 

 ten belagna kallas: det ofversta area externa, det medler- 

 sta area dentipara och nedersta area interna. Sluthgen 

 atersta 6, nemligen 3 pa hvarje sida ofvan pleural-fiilten ; 

 de benamnas: det ofversta area spiracularis, det medlersta 

 area lateralis och det nedersta area angularis. Detta 



