620 



Hos nagra ar den pa sidorna parallel (Calosoma), hos audra ar 

 den tydligt franiat utvidgad, sa att den narmar sig till hjertfor- 

 raen; 1 framkanten ar den mer eller mindre djupt urbraddad, 

 sfundom (Calosoma) stracker sig utskarningen anda till midten, 

 men vanligen ar den endast fijrsedd med en svagare bugt, stun- 

 dom med en utvidgning i framkanten (Frocrnstes); alltid fursedd 

 med en rad af bortbarande puncter, af hvilka de 5'ttre hos de 

 arter, som hafva langa mandibler vanligen aro foga mera aflagsnadc 

 fi'an hvarandra an fran sidoborstet. 



Mandiblerna lemna de basta karaktei'ei'na for gruppernas in- 

 delning saval till form som bevapning. Hos nagra (Ccelatns) aro 

 de langa, sa att den fria, framfor labrum liggande delen (tomium) 

 liar betydligt storre langd an bredd och afsmalnar smaningom 

 mot den skarpa spetsen och korsa hvarandra starkt; pa sanima 

 gang ar vanligen den grop (scrobs), som ligger vid baseu pa 

 yttre sidan, foga marquerad i synnerhet pa ofre sidan ock strac- 

 ker sig knappt fram till ofverlappens spets. Hos andra (Calo- 

 soma) aro de visserligen annu ganska langa men foga b5jda och 

 spetsen trubbig, scrohs lang och starkt marquerad sa att den 

 racker tydligt forbi labrum, ofre sidan af tomium ojemn och 

 raatt till folje af iutryckta puncter och streck. Hos den tredje 

 gruppen (Scheidleri) aro de korta raen breda sa att toinium ej 

 har markbart storre langd an bredd och sjelfva spetsen ar hvass 

 och bqjd inat under en rat vinkel; pa samma gang ar den yttre 

 basalgropen val marquerad men kort, sa att den ej racker forbi 

 ofverlappen. 



Pa insidan aro de fursedda med en gulbrun prostheca, bil- 

 dad af tatt saramanpackade glansande har och bevapnade raed en 

 tand narmare basen, hvilken i hugra raandibeln, iir mindre an i 

 venstra. Denna tand ar lang och klufven (Ccelatus) eller mycket 

 sraal (Nemoralis), eller slutligen bred (Calosoma) och ej miirkligt 

 urbraddad i spetsen ; stundom ar den framre toppen (fastigium) 

 hogre an den bakre, sallan (Frocrustes) ar den sednare i hogra 

 mandibeln nastan forsvunnen. Dessutora loper den inre och ofre 

 kanten ofver basaltanden ut i ett mer eller mindre skarpt tand- 

 formigt utsprang (2)7'Ocessus). 



Strupen ar antingen jemn (Damaster) eller ar den vid basen 

 nagot bakom hakan hopsnorad, stundom (Nemoralis) sa skarpt, 

 att den der bildar en tvarliggande valk (gula callosa). Ej sal- 



