626 



arternas atskiljaude. Ryggsidan iir oftast forsedd med eo bred 

 eller snial fara (snlcns tibialis), som forsvinner uppat, sallan 

 Hun{faricus) nastan alldeles saknas. Sjelfva spetsen ar vanligen 

 tvarhuggen, sall n {HnmbohUi) iir den vinkelformigt snedskuren. 

 Sporrarne aro oftast langa, hos de alpina arterna i allmanhet 

 korta, sa att de knappt racka till midten af metatarsus Fram- 

 benens tibier aro nagongang tviirt dilaterade i spetsen, som sal- 

 lan (Niteiis) ar pa ytti-e sidan utdragen i en kort nedatriktad 

 torne. 



Tarserna ar pa undre sidau belagda med 2 rader af korta 

 styfva borst; ej sallan finnas pa de bakre lienens 2 eller 3, siillau 

 blott l:a led en rad {series accessoria) af dylika borstbarande 

 puncter; merendels iir insidan af de 4 forsta lederna nedtill for- 

 sedd med en longitudinal intryckning; slutleden loper alltid ut 

 pa insidan i en kortare eller langre skedlik skifva emellan klonia, 

 3om aro enkla. 



Hannarne hafva oftast frambeneus tarser forsedda raed putor 

 [pulmlli), bildade af tiitt sanimanpackade fina korta har och in- 

 baddade emellan liingre och glesare sidoborst. Antalet af dessa 

 pulviller iir olika, iifven som den relativa bredden af iie i for- 

 hallande till 3:e lemnar riitt goda karakterer. Stundom iiro iif- 

 ven de medlersta lederna af antennerna forsedda med en svag' 

 emarginering pa insidan, hvilken der iir glansande och niistan 

 harlos. 1 allmanhet iir iifven sista palpleden starkare utvecklad; 

 liksom iifven den fiUHnja (Jinea tomentosa), som bekliider yttre 

 sidan af mellantibierna itr liingre och starkarc utbildad. 



Slutligen bora vi afven omniimna hannens copulatious-organ 

 eller den hornartade capsel {forceps), sora ar vid l^asen kolflikt 

 nppsviild, sedermera mer eller mindre bojd och nedom midten tcir- 

 sedd med ett storre eller mindre membrauos stiille. Dcn aterstaende 

 delen kallas upex och Hgger vanHgen fri, aHtid riktad mot ven- 

 ster, da man betraktar djuret framifran pa undre sidan. Ehuru 

 denna spets iir aUdeles Hka bildad hos flera arter af sainma 

 grupp, t. e.x. Scheidleri, sa leranar den dock hos andra t. ex. 

 Sylvestris utmarkta karakterer for alla artdrna, hvilka hvai-dera 

 hafva eu bestiimd form. 



Med ledning af ofvan framhiiJhia oHkhoter i organisation 

 kiinna vi nu liittare ocli fullsttindigare karakterisera do 8 hufvud- 

 gencra ivl' gruppen siUuuda: 



