821 



dring af kroppsbyggnaden. Likval torde jag bora redogora 

 for forandringen af den gangse benamningeH pa hela gruppen. 

 Linne har redan i Editionen af Systema Natura 1742 slag- 

 tet Chermes, for hvilket han uppgifver foljande karakterer: 

 Rostrum pectorale. Abdomen pone mucronatum. Alae IV la- 

 terales. Pedes saltatorii. 



Geoffroy uppstalde Psylla ar 1762, hvilket blir synonymt 

 med Linnes Chermes enar han derfor uppgifver samma kanne- 

 marken som Linne. Chermes anvande han deremot pa Linnes 

 Coccns. 



Hufvudet ar vanligen triangulart, oftast med storre bredd 

 an langd, forsedt med 3 oceller, en vid hvardera ogat och en 

 langre fram, bildande tillhopa en triangel; pannan oftast med 

 2 groplika puncter och en langsgaende fin fara i midten, stun- 

 dom afven med en dylik sned intryckning, gaende fran don 

 framre ocellen ofvanfor antennernas insertion i riktning mot 

 ogats insidor; hos de flesta arterna forlanges pannan framtill i 

 2 langre eller kortare utsprang, som bhfvit kallade coni fron- 

 talis; epistomat ar sallan tydligt utbildadt; clypeus oftast in- 

 bojd mot brostet, nagongang tappformigt framstrackt. Anten- 

 nerna hafva oftast de 2 forsta lederna korta och tjocka, de 

 ofriga merendels bildande en fin, stundom nastan perlbandslik 

 strang, hvars spets alltid ar svart och forsedd med 2 utstaende 

 borst ; de aro fastade i pannans framkant straxt framfor ogonen. 



Pronotum ar i framkanten bagformigt rundad, mera sallau 

 rak, pa hvarje sida med 2 groplika intryckuingar. Mesonoti 

 medlersta flik begransas af de nastan parallela parapsides och 

 ar olika utbildad hos sarskilta grupper. Framvingarne, elytra 

 eller alae superiores aro vanligen tunna och genomskinliga, 

 stundom hos de sista slagtena hardare och af mera fast con- 

 sistens, hos alla genera aro nervernas antal lika stort, men 

 deras lorlopp erbjuder en storre variation, hvarigenom nerf- 

 gangen blir af stor systematisk betydelse for grupperingen. 

 Langs hela kanten loper costan, hvars sarskilta genora afskar- 

 ningar bildade stycken benamnas, raknado fran insidans bas, 

 costcc abscissa l:a, 2:a etc. Den narraast under costan liggaude 

 hufvudnerven eller postcostan bojer sig nagot och trilffar costan 

 fore vingens midt; dess forsta afskurna del benamnes jjosfcoste 

 dbscissa i:a, den 2a ahscissa 2:a, den 3:e eller sista har jag 

 kallat prccstigma, emedan den sluter sig omedelbart till den 

 fortjockning af costan, som benamnes stigma och hvilket upp- 

 tager vanligen medlersta tredjedelen af vingens framkaut. 

 Zetterstcdt begagnar nervus atixiliaris for alla dessa 8 stycken 

 som tillhopa utgora postcostan, hvars l:a stycke ar sardeles 

 langt hos slagtet Trioza. Ifran spetsen af postcostfe abscissa 

 2:a utgar raaius, vanligen parallelt med costan atminstone i 



