12 



nøddetræet i min Have ; nogle faa Dage efter var en Sumpmejse 

 travlt beskæftiget med at bygge i den. Musvitten vælger under- 

 tiden ret ejendommelige Ynglesteder. I Lystanlæget findes ved 

 Pavillonen en Brønd med en Jern pumpe. Da for et Par Aar 

 siden Pumpen i lang Tid ikke var bleven brugt, men en For- 

 aarsdag skulde bruges ved en Fest, pumpedes først en forvirret 

 Fugl ud af Tuden og derpaa en Rede med 6 Æg. Det var en 

 Musvit, der havde fundet denne Redeplads egnet til Brug. 



24. Certhia familiaris. Træløber. Kun i 1910 har jeg be- 

 mærket den ved Sommertid, i Juni Maaned. Den var travlt be- 

 skæftiget med at søge mit Valnøddetræ efter, og naar den havde 

 Næbbet fuldt af Larver, fløj den over i Præstegaardshaven, 

 Dette fortsatte den med adskillige Gange; den har altsaa utvivl- 

 somt haft Unger, som den bragte Føde. Om Efteraaret almin- 

 delig paa Træk. 



25. Troglodytes parvulus, Gærdesmutte. Denne fornøje- 

 lige lille Fugl er ikke meget talrig, men dog altid til Stede, og 

 dens skingrende Sang klinger ofte i Vinterens Hjerte. For et 

 Par Aar siden iagttog jeg, hvorledes den lavede en »Fixerrede«. 

 Mellem Gaard og Have staar et gammelt Lindetræ beklædt med 

 tæt Vedbend; en Eftermiddag bemærkede jeg, at en Gærde- 

 smutte havde travlt med at bringe Blade hen i Vedbenden. Ud 

 og ind fløj den, op og ned; med største Anstrengelse bar den i 

 Næbbet visne Blade, der var af dens egen Størrelse, og i Løbet 

 af en Timestid var der dannet hele den udvendige Beklædning 

 af en Rede; selv sad den lidt i Hullet, saa hen paa mig, som 

 om den vilde sige: »Mon jeg ikke narrer Dig,« hvad den da 

 ogsaa gjorde, idet dette store Arbejde aldrig blev færdigt; den 

 byggede et andet Sted, og dette var kun en »Fixerrede«, som jo 

 denne Fugl af en eller anden Grund jævnligt laver. 



26. Stiirnus vulgaris. Stær. Dens Ankomst er noget uregel- 

 mæssig; i 1915 sad en (ikke overvintrende) allerede ved Kassen 

 og fløjtede d. ^^/i; men som Regel kommer Spejderne først i 

 Begyndelsen af Februar, og Hovedmassen først i Slutningen af 

 Februar eller Begyndelsen af Marts. I Aar, 1916, kom den 

 særdeles sent, idet Hovedmassen først indfandt sig sidst i Marts, 

 d. ^Vs. Hvad Grunden har været, er ikke godt at vide. Hvad 

 Redeplads angaar , er denne Fugl lidet kræsen ; dog forlanger 

 den et Hul med betydelig Dybde; den gaar derfor ikke i Kasser 

 der er for korte fra Flyvehullet og til Bunden ; men ellers er den 



