11 



den hele Lektien — b, a, d, f, d, b. er Grundtonerne, hvorfra 

 den varierer — og hvor bliver den ikke tillidsfuld paa Steder 

 som hos mig, hvor Fugle aldrig fortrædiges; den færdes mere 

 roligt i Have og Gaard end Stæren, og det er en Time værd at 

 sidde og se paa dens Færd; snart løber den hen ad Jorden, 

 snappende et Insekt, saa staar den pludselig stille med Hovedet 

 lidt paa Skraa; som et Lyn slaar den ned med Næbbet og 

 haler en Regnorm ud af dens Hul. Nogle raske Slag med 

 Næbbet til Ormen er rolig, saa samler den den sammen og af 

 Sted til Ungerne med den fede Bid. Naturligvis tager den og- 

 saa et Jordbær, nogle Kirsebær og Ribs; men det er egentlig 

 kun overfor de sidste, forekommer det mig, at den maa siges 

 at være lidt ubeskeden. Det er en prægtig Fugl. Hele dens 

 Bygning er harmonisk, og den udviser baade Kraft og Behæn- 

 dighed i al sin Færden. 



14. Turdiis musiciis, Sangdrossel. Denne herlige Sanger 

 er først i de sidste Aar optraadt som ynglende i Storehedinge. 

 For nogle Aar siden var der kun et enkelt Par, i Aar har der 

 ynglet mindst 3 Par; den forlader os naturligvis om Efteraaret, 

 men i Forsommeren glæder den med sin Sang, særligt om 

 Aftenen. 



15. Phyllopsenstes trochilus, Løv sanger, yngler sparsomt, 

 f. Eks. i Præstegaardshaven og paa den nye Kirkegaard. 



1(1 Hy polais iderina, Gulbug, yngler næppe hvert Aar, men 

 som Regel findes den her dog. 



17. Sylvia hortensis, Havesanger, findes jævnligt som 

 ynglende. Jeg har hørt dens Sang helt hen i August Maaned. 



18. Sylvia atricapilla. Munk, yngler, men faatalligt. 



19. Sylvia curriica, Gærdesanger. Af vore Smaasangere 

 er denne den talrigste; den findes i næsten hver Have, hvor 

 der blot er en tæt Stikkelsbærtorn og lidt Vand; men Vand 

 ønsker den ligesom i øvrigt alle Sangfugle. 



20. Sylvia cinerea, Tornsanger, findes i Byens Udkanter i 

 Stakhaverne og paa lignende Steder, ikke hyppig. 



21. 22, 23. Parus palustris. Sumpmejse, Pams coeruleus, 

 Blaamejse og Pams major, Musvit, findes i nogenlunde Tal, 

 dog er Musvitten nok den talrigste. Som Bevis paa, hvor let 

 man kan faa Mejser til at j'ngle, tjener, at jeg for et Par Aar 

 siden savede en hul Gren ned med et lille Hul i Siden og slog 

 et Rundstykke paa den, hvorefter den blev slaaet fast i Val- 



