130 



VANDSTÆR (Cinclus aqvaticiis). Iagttoges flere Gange ved 

 Fiskebæk (ved Farum) af K. Eckardt, saaledes 16 November 

 og 4 December 1915; samme Meddeler saa den ogsaa ved Em- 

 drup Sø's Afløb (Kjøbenhavns Omegn) 27 December 1915. A. 

 Koefoed meddeler: »To Vandstære opholdt sig nogle Dage 

 ved den lille Bæk, der gaar fra Søholm Sø i Hellerup; sidste 

 Gang, jeg saa dem, var 31. Oktober 1915«. Sammesteds saa 

 H. Weis dem 8 November 1915. 



T. Helm s beretter: »Ved Herlufsholm (Næstved) er der hver 

 Vinter Vandstær. Nogle Aar har der været 2. Den holder især 

 til ved et nærliggende Vandfald, hvor man kan se den sidde 

 paa Stenene og med Mellemrum dykke ned under Vandet og 

 hente en Fisk. I Foraarstiden synger den jævnligt. Den ankom- 

 mer i November og forlader Stedet først paa Foraaret«. 



TOPMEJSE (Pams cristatiisj. Den breder sig meget i Sko- 

 vene ved Skørping (C. Weismann). 



HALEMEJSE (Acrediila caiidata). Fra K. Schåffer fore- 

 ligger en Meddelelse om Forekomsten af baade Acredula caiidata 

 typica og Acredula caiidata rosea i Egnen om Vejlefjord Sanatorium. 



»Fra Zoologisk Museum fik jeg i sin Tid Opfordring om at 

 studere de herværende Halemejser nøjere for mulig at skaffe at 

 vide, om der skulde findes »sortstribet« Eksemplar. Det var saa 

 heldigt, at den første Halemejse, jeg fik Øje paa, var et tj'pisk 

 sortstribet Eksemplar, der fløj sammen med en almindelig hvid- 

 hovedet Halemejse. Det var i Marts 1913, og i den følgende 

 Tid iagttog jeg forskellige (mulig dog kun 2 forskellige) Flokke 

 af Halemejser, hver paa ca. 10 — 15 Individer; i begge Flokke 

 fandtes saavel rent hvidhovedede Eksemplarer (flest) som mørke, 

 bredt stribede samt Overgangsformer mellem disse. 



I Vinteren 1914 — 15 har jeg gentagne Gange haft Lejlighed 

 til at iagttage Halemejseflokkene paa nært Hold, og der findes 

 stadig en Blanding af hvide, mørkt stribede og Mellemformer i 

 disse Flokke; jeg har sidst set dem 9 Marts 1915«. 



23 Maj 1915 meddeles: »Den eneste Halemejserede, jeg har 

 fundet i Aar, beboes af en hvidhovedet og en typisk rosea, der 

 dog ikke er saa kraftigt farvet, som jeg ofte har set dem; i de 

 Flokke, jeg kan se herovre om Vinteren, findes der alle mulige 

 Nuancer mellem de to Yderpunkter«. 13 Juni 1915 berettes 

 yderligere følgende om de ynglende Halemejser: »Halemejsereden 



