179 



man »Om Fågellifvet i vår nordligaste nationalpark«, en Skildring 

 fra Nationalparken ved Abisko. Speciel zoologisk Interesse har 

 ogsaa Thor Hogdahls Opsats »Båtre skydd for vart lands djur- 

 vårld«. 



Det er dog ingenlunde Zoologer alene, der med Interesse vil se 

 Bogen igennem. Enhver vil med største Glæde kunne betragte de 

 mange pragtfulde Fotografier af ejendommelige Naturformationer, 

 hvad enten det drejer sig om Gengivelser af levende eller død 

 Natur. At udgive et saadant Aarsskrift er sikkert meget klogt af en 

 Naturfredningsforening; det er en ypperlig Maade at komme i Kon- 

 takt med den store Offentlighed paa, og det turde være et smukt 

 Eksempel til Efterfølgelse for os. S. M. S. 



ROLF PALMGREN: VILDNADEN OCH MÅNNISKAN. REFLEXIONER OCH 

 KRITIKER I JAKTLAGSFRÅGAR. 



(Helsingfors 1915. Silius & Herlzbergs forlag. 3,50 kr). 



Forfatteren har i denne Bog forsøgt at vække en Stemning i sit 

 Hjemland for Bevarelse af nogle af dets karakteristiske Dyrearter. 

 Han gør dette paa forskellige Maader; og det kunde maaske være 

 lærerigt for enhver Naturfredningsven at studere lidt i denne Bog 

 for at se, hvorledes andre Landes Fredningsagitatorer arbejder. 



Forfatteren er i sine Fredningsprinciper meget nøgtern. Han 

 gaar ud fra, at er en Dyreart (og han beskæftiger sig særlig med 

 Fuglene) i særlig Grad skadelig saavel for Landbrug som Husdyrhold 

 og Jagt paa madnyttig Vildt, da bør Individernes Antal holdes nede 

 med Midler, der er de mest humane, man kan fremskaffe. Men saa 

 siger Forf, og ud fra et naturvenligt Standpunkt ganske uangribe- 

 ligt, at er Arten først bragt ned til at være en Sjældenhed, maa 

 Loven drage Omsorg for, at den ikke helt uddør. 



Det er derfor en af Forf.s Hovedopgaver i sin Bog at vise, om 

 visse Arter, der i Almindelighed anses for skadelige, ikke mindst af 

 Jægerne, nu ogsaa virkeligt er det. 



Forf. gør i dette Spørgsmaal en Sondring mellem 2 Faktorer, der 

 vist ikke tidligere er saa skarpt pointeret ved Spørgsmaal om Dyre- 

 fredning. Han skelner mellem, om Arten er skadelig for Landbruget 

 eller for Jagten (»Lystjagten« om man vil) eller skadelig for begge; og 

 Forf. kommer ofte til det Standpunkt, at den Fugl, der i Jagtloven 

 har faaet det sorte Stempel paa sig. i Virkeligheden ofte overhovedet 

 ikke er skadelig, tværtimod nyttig; en anden Art kan maaske nok 

 være noget skadelig for Jagten, medens den i høj Grad gavner Land- 

 bruget ved at hente den største Mængde af sin Føde blandt de 

 skadelige Insekter. 



Hvad vilde da være rimeligere end i saadanne Tilfælde at , til- 

 sidesætte Jægernes Interesser for Samfundets. 



Bogen er velgørende fri for de højstemte, lyriske Udgydelser, 

 Folk ofte ynder at fremkomme med i Spørgsmaal som disse. Forf.s 

 Konklusioner hviler paa Selviagttagelser i Finland og paa Forskeres 



