27 



ikke at fordrive Fuglen fra Reden. I modsat Fald risikerer 

 man, at Fuglen nægter at gaa til Reden i den Tid, man kan 

 blive paa Pladsen, hvis ikke Opholdet kan strække sig over 

 flere Dage. En Vibe, som jeg fotograferede paa Avedøre Holme, 

 var jeg fem Dage om at vænne til Apparatet. En Rødben for- 

 drede tre Dage, medens de fleste andre Fugle, jeg har fotogra- 

 feret, har ladet sig vænne til Kameraet i Løbet af to Dage. 



Som før nævnt maa man tage tilbørligt Hensyn til Lysets 

 og Vindens Retning. Opstiller man f. Eks. Kameraet i Læsiden, 

 og det blæser noget videre, da tvinger man maaske F'uglen til 

 at vende Halen mod Vinden; thi den tør intet Øjeblik tabe 

 Kameraet af Sigte. Men saa komme Fjerene til at ligge uor 

 dentlig og vibrere ofte i den Grad, at hele Rilledet bliver ødelagt. 



Med Hensyn til Lysretningen er det af Betydning at tage 

 Hensyn til Fuglens Farver i Forhold til dens Omgivelser. Er 

 Fuglen hvid, medens Omgivelserne ere mørke (mørkegrønne), 

 maa man helst indstille med Sidelys, maaske endog til Tider 

 mod Lyset, da man ellers ingen Karakter faar i Fuglen (over- 

 eksponeret) eller ogsaa blive Omgivelserne undereksponerede. 

 Bedre bliver Billedet, naar Fugl og Omgivelser ligne hinanden; 

 men man maa regne med Forskel i Eksponeringstiden, der ofte 

 er som en til hundrede, naar man sammenligner en Vibe, en 

 Rødben eller en Ryle i mørkt Græs med en Præstekrave paa 

 Strandens Sand- og Stenbund. 



Er det ikke muligt at finde et Skjul, hvorfra man kan iagt- 

 tage Fuglen paa eller ved Reden, bringer man Kameraet paa 

 den endelige Indstillingsplads saa nær Reden, som man har be- 

 stemt, og fjærner sig saa langt, at Fuglen ikke kan skræmmes 

 paa Grund af et Menneskes Nærværelse. 



Er Blæsten saa stærk, at der er Fare for, at Kameraet kan 

 vælte, bliver det ofte nødvendigt at ramme Smaapæle i Jorden 

 og forbinde dem med Kameraet ved Hjælp af tynde, men stærke 

 sorte Snore. 



Efter et Par Timers P'orløb gaar man atter hen til Reden og 

 føler, om Æggene ere varme; thi da ved man, om Fuglen har 

 ruget. Man kan ogsaa lægge et fint Græsstraa tværs over Reden, 

 men saaledes, at ikke Vinden flytter det. Naar Fuglen gaar 

 paa Reden, flytter den selv Straaet eller trykker det ned. 



Har man nu erkyndiget sig om, at Fuglen besøger Reden 

 trods Kameraets Nærhed, bringer man Indstillingen i Orden, 



