59 



Fodring, og fanger underliden endog de nedfaldende »Boller« i Luften. 

 Altfor store Ophobninger af Ekskrementer under Reden vilde jo 

 ogsaa forraade denne for de talrige Fjender.) Spurven er genneni- 

 gaaende mindre renlig end andre Fugle. Toplærken ruger i en lille 

 Fordybning i Jorden, saa at Redens Rand omtrent er i Flugt med 

 Jordovertladen. Ungerne sætter deres Udtømmelser paa Jorden lige 

 udenfor Reden og derfra fjærner de gamle dem. Vi ser saaledes, 

 at de fleste Fugle bevarer en pinlig Renlighed under Yngelens Op- 

 fostring, og findes der en enkelt Undtagelse, som f. Eks. Hærfuglen, 

 saa bekræfter den kun Regelen. 



EN REDE AF BLOMSTRENDE FORGLEMMIGEJ. 



I Kosmos 1907, Hefte 8 meddeler H. Schliephake, Rohrsheim: 

 »Gennem 12 Aar har jeg i min Have iagttaget en allerkæreste 

 Fugleidyl. Et Stillitspar byggede nemlig i denne lange Aarrække 

 sin Rede altid og udelukkende af blomstrende Forglemmigej. Hvert 

 Aar bliver der plantet et Bed med disse Blomster alene til Fug- 

 lene. Den ene plukker de blomstrende Stængler af, den anden 

 sidder paa den nærmeste Gren og ser til; derpaa flyver de begge 

 til Reden. 1905 var Reden i to Dage helt blaa af de mange Blom- 

 ster; desværre fotograferede jeg dengang endnu ikke, og sidste Aar 

 var det ikke muligt at faa taget et Fotografi, da Reden sad skjult 

 mellem Grenene af et Lindetræ. Forhaabentlig lykkes det næste 

 Aar. Mon det virkelig har været det samme Par gennem alle de 

 tolv Aar?« 



ANMELDELSER. 



A. BERTELSEN: 

 DE I GRØNLAND BRUGTE FUGLENAVNE OG DERES BETYDNING. 



(Meddelelser om Grønland; Hæfte .33. Kbhvn, 1907). 



Forf., der har berejst hele den koloniserede Del af Grønlands 

 Vest- og Østkyst, giver i det foreliggende Arbejde en Oversigt over 

 alle grønlandske Fuglenavne og deres Betydning, saavidt den er kendt. 

 Ikke blot omtales Fuglenes Navne i de forskellige Egne af Landet, 

 men ogsaa Grønlændernes Betegnelser for Fuglene i forskellige Aldre 

 og af forskelligt Køn behandles indgaaende. Hos de Arter, hvor 

 Navnet er dannet efter Stemmen, anføres denne saavel med Bogstav- 

 som med Nodeskrift. Afhandlingen, som for en væsentlig Del er 

 bygget paa Forf.'s egne Studier i Grønland, er et omhyggeligt og grun- 

 digt Arbejde, vistnok ret enestaaende i sin Art, og meget vil der 

 næppe være at føje til den; der findes nogen Uoverensstemmelse 

 mellem de af Forf. opgivne østgrønlandske Navne og dem, der ere 

 meddelte Anm. fra anden Kilde. Saaledes bruges ogsaa i Østgrøn- 

 land som i Vestgrønland »nerdlernak« for Blisgaas (og Sædgaas), 

 »nagtoralik« — for (den ganske vist sjældent forekommende) Ørn. 

 For Hjejlen, der forekommer langt hyppigere paa Øst- end paa Vest- 

 kysten, anføres kun den vestgrønlandske Benævnelse »kajordlak«, 

 ikke den helt forskellige østgrønlandske »angilik«. 



