209 



andet end sky — og Kl. P^, da den maaske ogsaa har haft 

 Æde med. I samme Tidsrum har ^ fodret 25 Gange; korteste 

 Pavse mellem Fodringerne var 2 Min. (Kl. V'^ — 1^°), længste 28 

 Min. (Kl. 1125—1153). 



Naar ^ havde fodret, lagde den sig gerne paa Ungerne. Jeg 

 antager, at den gør det, fordi det er den behageligt, ikke fordi 

 den ved, at Ungerne trænger til Varme. Den kan ikke ræsonnere. 

 Den satte sig saaledes paa Ungerne, da det var saa varmt, at 

 den maatte lukke Gabet op og lade Vingerne hænge; da trængte 

 Ungerne ikke til at varmes. 



Ungerne var jo kun 3 Døgn gamle, altsaa nøgne, med lange 

 Dun paa Rygsidens Fjerbede. Disse Dun holder paa Varmen, 

 mens den gamle er borte, og hæmmer Fordampning fra Krop- 

 pen, naar Solen skinner paa den. Den længste Tid, Ungerne 

 laa overladte til sig selv, var 20 Minutter (Kl. lO'^— 105' ^g 

 U^s — 1153) 31 T^igj y^p gj^ varm Solskinsdag. 



Det var, selv ved Hjælp af Teaterkikkert, ikke muligt bestemt 

 at sige, hvad Fuglene fodrede med. Jeg tror personlig, at det 

 meget ofte var Myg, som $ nappede, naar de sad stille i Græs- 

 set eller paa Buskene. 



Bogfinken kunde fange et nyt Insekt, mens den havde andre, 

 tidhgere fangede, i Næbbet, og den blev derved i Stand til at 

 fordele Maden til flere af sine Smaa. 



Fuglens Spyt kan mulig have sin Betydning ved Fodringen. 



$ søgte Æde i forskellige Retninger omkring Reden. 



Den maatte, foruden til Ungerne, ogsaa finde Føde til sig 

 selv; c? var ikke saa galant at fodre den, mens den sad paa 

 Ungerne. 



Der maa af forskellige Grunde holdes rent i Reden: for at 

 dens Inderlag af Haar kan blive ved med at være saa varmende 

 og blødt som muligt, for at det ikke skal samle Utøj, og for at 

 det ikke ved stærk Lugt skal henlede Rovdyrs Opmærksomhed 

 paa Reden; af sidst anførte Grund maa der heller ikke ligge 

 PZkskrementer paa Jorden under Reden. Naar Ungernes Eks- 

 krementer er smaa, skaffer Moderen dem nemmest af Vejen ved 

 at æde dem; er de store, bæres de bort. 



Naar Fuglen forlader Reden, sker det ofte ved at den styrter 

 sig ned mod Jorden og stryger bort langs med den. Derved 

 bliver det mindre iøjnefaldende, hvor Reden er. 



Der synes ikke at blive aflagt Besøg af fremmede Boglinker 



15 



