I2<S NILS S\ I.VKN 



en (lylik vilja framhålla nå^ra af de s\-n punkter, som närmast kunna 

 lä_Lii;as till i^rund för jämförclsc-n. 



1 allmänhet synes utvecklinj^en under det första forstärkninLjsstacliet 

 fortgå i öfverensstämmc^lse med utvecklingen under senare, ])ä blom- 

 ninpjen följande Icfhadsär. Denna öfvcrensstämmcLse sparas lätt i de 

 flcrestädes i litteraturen lämnade beskrifnin<;arna på växters första och 

 senare förstärkninosstadier. Också framhåller VVAKMiNf;, ' »at Kim- 

 phmten i alt va'sentli_i;t plejer at forholde sit; biologisk som de senere 

 udviklede relative 1 Iovetlskud> . I'",n hel del morfolo^iska olikheter förc- 

 tinnas dock allestädes mellan det epikotyla huf\ udskottet och senare, 

 relativa hufxudskott. Wakming tillä<j^ger sålunda, I. c, at Kimplanten 

 er sva<;ere oj; ofte ikke Ijlomstrinj^sdykti«;. I lertil maa natm-lij^vis 

 föjes, at de senere lloxedskud ofte begynde med Lavblade, medens 

 Primskuddet har epii^a^iske, lox'bladat^tif^e Kimblade o<; strax derefter 

 Lovblade, altsaa man<;ler den a'^te Lavbladformation, o^ ligeledes, at 

 de Skud, der beii,ynde med en udlobende 1 )el, naturlii^vis derved afvige 

 fra 1'rimskuddet. Men ellers gja-lder Kegelen; har en Art kortleddede 

 och rosetblaclede Skud, forholder dens Primskud sig ligesaa; en Log- 

 VcKXts Primskud anhegger strax den sanniie Hladfolge og Bladuddan- 

 nelse som enhver senere Skudgeneration, o. s. v..^ — Ofverensstämmelsen 

 i utvecklingen under första och senare förstärkningsstadicr är dock långt 

 ifrån alltid sa nina no^ fullständig. Till och med finnas arter, som 

 under hela det fcirsta förstiu-kningsstadiet till sin utveckling i ett eller 

 annat afseendc väsentligen af\ika från utvecklingen under senare, pä 

 blomningen följande lefnadsår. lüi jämförande granskning af våra diko- 

 tylcdoners första (kIi senare förstärkningsstadier gif\'er \id handen, att 

 utvecklingen under f<")rsta fö r s t ii r k n i n gs s t a d i e t antingen 

 I : o) fö r s i g g å r i s å g o d t som f u 1 1 s t ä n d i g ö) f v e r e n s s t ii m m else 

 med u t \' e c kl i n ge n under senare (pa blonmingen fciljande) fcir- 

 s t il r k n i n g s s t a (1 i e r eller 2 : o) efter \' i s s a mer eller mindre 

 genomgripande fö rii n d r i n g ar eller omslag fortskrider till 

 en dylik (i f \'e re n ss t ii m m el sc\ eller också, luilket dock inom \ar 

 flora s\'nes vara relativt siillsynt, 3:0) iir frän utvecklingen under 

 senare fö r s t ii r k' n i n g s s t a d i e r i ett eller annat a I se en de 

 a 1 1 1 j a m t v ii s e n 1 1 i g e n a f \' i k a n de. 



Må vi då först niigot stanna inlor den grupp at arter, dar u t \' ec k- 

 1 ingen under det fcirsta f <) r s t ii r k n i n g ss t a d i e t sa god t som 



' \\',\K.\!i\(;, ]a'c;.: Om .Skuiilngnintj;, OvcrviiUriiii; oü; l-'oiAngclsc. N;iturhi.storisl< 

 I'orcniiigs l-'cstskril't. I\ji)liciilia\ 11 1X8. |, p. ur, — io.|. 



