i;2 GUNNAR SAMUELSSON 



Af de här insamlade hasselnötterna tillhöra 12 {. ovata (längd och 

 bredd i medeltal 17 X 14 mm.) och 8 f. silvcstris (15,5 X 14,5 mm.). 



E) Morän. 



Denna lagerföljd rädde riindt hela det ifrågavarande dytaget. Ut- 

 vecklingsgången har tydligen \'arit fiiljande: 



På det sluttande underlaget har af en eller annan anledning ut- 

 bredt sig ett täcke af delvis mycket hydrofila Sphagna, man lägge 

 märke till närvaron af Spliag)iiim cuspidatiim. som enligt meddelande 

 af kand. Ti I. Halle hör till våra mest fuktighetsälskande arter. Små- 

 ningom har fuktighetsgraden sjunkit, och myrens yta har varit bevuxen 

 af en gles skog, bildad af hufvudsakligen al, björk och troligen hassel.' 

 Närvaron i detta lager (lag. C) af Asfrophvl/uin niedhini och Polylnchuui 

 coiiiuiuuc utesluter möjligheten, att de rikliga trädlämningarna äro hit- 

 svämmade. Sedan ha de mera hydrofila formerna, framför allt Cariccs. 

 åter tagit öfverhand. Xu är myrens yta en rismosse, här och där med 

 förkrympta exemplar af gran och någon enda tall. Bland ärter, som 

 nu växa på myrens yta, erbjuda Beiiila nana och Jiuicus stygiiis ett 

 särskildt intresse på grund af den skarpa kontrast de åstadkomma gent- 

 emot den forna vegetationen af hassel m. fl. 



Att af denna lagerföljd i och för sig draga några slutsatser angå- 

 ende växlande torra och fuktiga perioder under senare delen af kvartar- 

 tiden, är naturligtvis ej berättigadt. Men på grund af analogien med 

 myren vid Lokbodarne (se nedan!) och andra mossar i norra Sverige 

 anser jag det berättigadt att anse lag. C i den beskrifna profilen såsom 

 bildadt under den subboreala perioden i det bekanta Blytt-Sernan- 

 Di'.R'ska schemat. Jag betraktar i följd häraf åtminstone de understa 

 delarna af lag. D såsom bildade under den senare delen af den atlan- 

 tiska tiden och lag. A och B som subatlantiska. Som hasseln går ända 

 ned i botten af lag. D, kan ingen del af myren vara äldre än atlantisk. 



Af fossil, som här äro påträffade, äro att märka utom hasseln, lind- 

 ])()llen i lag. C och D (ß) samt Stella tia uligitiosa,' som ej förut äran- 

 träffad fossil. Carrx stclliilata -ax ej heller förut i)åträffad i Sverige, 

 men väl af J. IIdlmdoE'' i)ä flera stiillen i Xorge. 



' R. Si-:k\'AN'1)i-r har i luirhctcn af Mc)rkcklcl,sniossL'n pa Billiiit^cn (\'astcrg()tland) 

 iakttagit hassel i ett saniliälle, beslaktadt nicd det, som vid tiden lör hig. C;s bildning 

 växte på myrens yta {(Seol. Fören. Förhand!. Bd. 2.|, p. .|20). 



■■' Om riktigheten al denna bestämning har jag förvissat mig genom noggrann 

 mikroskopisk undersökning. 



•' j. 1 loi,,\nu)i-, 1'ianterester i Norske torvm\Ter. \'idenskabs Selsk. i Clhria Skr. 

 1905 M.-N. Kl. Nh) 2, p. 153. 



