OM VEGETATIONEN PA VÄNERNS SANDSTRÄNDER 



225 



skjiujj' (CorN'iiephoriis cancsccns) l"^)nnati()iicn . l)cnna senare öfvergår 

 iiiat landet i den j^raa Klit , den bundna sandniarken." 



EriksoX indelar (1. c. p. 4) den östskänska sandstrandsfloran i 

 blott tvenne formationer: de psaniniohla halofyterna ^-- Wakmixgs tvä 

 första bälten och l"oi-\nepli()russanihallet ^ WarmiN(;s tredje bälte. Vlu- 

 ligt CoWLKS förekomma följande foiinationer pä Michigans sandstränder: 

 1) the beach, 2) the stationary beach dunes, 3) the active or uandeiin^ 

 dunes, 4) the arrested or transitional dunes, 5) the passive or established 

 dunes. Slutformationen blii' en mesofytisk skogsvegetation. 



Kn d\-lik indelning i mer eller mindre skarpt begränsade, afen\iss 

 växt k.arakteriserade xegetationsbälten eller formationer later näppeligen 

 genomföra sig beträffande Vänerns santlstrandsflora. Därtill äro nog 

 de områden, den intager, för små. Jag \ill därför här nöja mig med 

 en topografisk indelning af områdena i fråga, en indelning, som emeller- 

 tid i stort sedt äf\en låter genomföra sig hvad tloran betriiffar. Pa de 

 flesta sandlokaler \id Wäneni kunna i detta hänseende urskiljas tvenne 

 mer eller mindre tydligt begränsade områden: sandstranden och 

 d}-nerna. Sandstranden utgöres af en jämn, mot vattnet obetyd- 

 ligt sluttande sandslätt af växlande bredd, som inåt mer eller mindre 

 oförmedladt öfvergår i d)-nerna. Sandstranden kan indelas i tvä äf\en 

 i växtfysiognomiskt h.änseende \'äl skilda regioner: den \ata och 

 den torra sandstranden. Härtill komma sandfälten, som ehuru 

 egentligen hänförbara till sandstranden dock i åtskilliga afseenden skilja 

 sig från denna. 



Den våta sandstraiiücn. 



Där den långgrunda sandbottnen höjer sig ur vattnet, löper \anligen 

 parallelt med vattenbrynet en låg, några få dm. hög saniKall, som af 

 vågorna ständigt påbygges med material från bottnen och vid starkare 

 sjögång åter nedbrytes. Warming skildrar på ett målande sätt chdika 

 strandvallars upj^komst och utseende." Innanför denna vall är sanden 

 genomdränkt af watten ända upp i ytan, stundom bilda sig där små 

 dannnar. Denna fuktighet binder sanden och gör det möjligt för en 

 del fuktighetsälskande växter att gro och utveckla sig därstädes. Så 

 .synnerligen långt hinna många af dem ej i sin utxeckling, ty de löpa 



' I sitt senaste arbete på detta område, Dansk Planteviekst, i hvars hittills ut- 

 komna I. del dock endast sandstranden, ej dvnerna, behandlas, uppräknar han följande 

 4 bälten: i) Sandalgernes, 2) De saltvndende IMomsterplanters, 3) De maritime 

 Blomsterplanters och 4) Sandmarkens Formationer. 



' Dansk Plantev^ekst, I, p. 68. 



Bot. si tid. tillägnade F. R. Kjelliiiaii. 1 5 



