Nr. 2] FLYTBLOKKER FRA KRISTIANIATRAKTEN OG DANMARK. 



Desuten er fundet 4 stykker hornfels, hvorav 1 på ca. 'M) 

 kg., de andre er mindre. 



Trods det, jeg på ingen mate har lagt an på masseindsam 

 hng av stykker, er der alHkevel fundet ganske mange hlokker. 

 som må være transportert hit sjøveien. VI ser således, at blokker 

 fra Kristianiatrakten og andre sydlige trakter ikke kan kaldes 

 egentlig sjeldne her på Gjermundnes, hvad der i liere lienseen- 

 der er av megen interesse. 



Det viser os, at her har været en stadig sterk nordgående 

 overflatestrøm langs vore kyster, helt fra Kristianiatrakten til 

 Trænen. Denne strøm har ført med sig drivis, som har fundet 

 en i del væsentlige isfri fjord her oppe i Homsdalen. derfor har 

 den kunnet trænge så mange mil ind gjennem fjorden, før den 

 strandede på det lange, grunde rev. som stak frem mellem 

 Tresfjorden og Romsdalsfjorden. 



Hvis Kp:uschs tidligere omtalte fork la ringsmå te skulde an 

 vendes, må man anta, at morænen her er ældre end inter 

 glacialtiden, og at havet umiddelbari før denne har stael høiere 

 end morænen. Hvis ikke dette kan være tilfældet, må blok 

 kenes transport skrive sig fra et meget senere tidsrum. 



Vistnok er del så, at havel under strandllatens tid har stael 

 meget høiere end nu, hvad hulerne i Skjonghelleren, Dolsteins- 

 helleren mfl. viser; men strandllatens tidsperiode er meget ældre 

 end denne transport; thi her findes intet sled bevaret terrasser 

 fra den. Såvidt mig bekjendt er det derimot almindelig antal, 

 at landet under den store islid hai" lagt hoiere end nu. Like 

 ledes under dens avsmeltningsjieriode saledes, al de havavlei 

 ringer, som findes fra denne lid, anlakes at være skjøvne op av 

 en bræ, til eks. ved Jæderen, ved Bergen etc. Det samme synes 

 ifølge Brøggp:r også al ha været tilfældet ved syd- og vestkysten 

 under interglacialtidens senere del, således at landet befandt sig i 

 stadig synkning under avsætningen av yoldialerel. Derimot er 

 der fra det Hvite hav av russiske geologer papegt en mægtig 

 sænkning under interglacialtiden. F'ra Finmarkens kyster har 

 Holmboe fremholdt enkelte ting, som kunde tale for en sænk 

 ning under interglacialtiden. uten al beviserne dog er sa stærke, 

 at han tør si noget hverken i den ene eller anden retning. 



I ytre Xordtjord findes flere lavtliggende moræner, saledes på 

 Vågsøens nordvestside i 18—20 meters høide. I snit viste disse 

 en fuldstændig ulaget bygning, som viser, at havel ikke har slået 

 så høil, siden disse blev daimel. Den senglaciale marinegrænse 

 er der omtrent 16 meter over langranden. Morænerne er 

 ældre end den sidste istid, antakelig fra den store istids senere 



