20 o. XO RDCiAAUl). [1911 



(54. Kiler julemørke følger sommertørke. iLofoleii. 



()."i. Hvis man i julen passer paa al rysle Irukllræerne i haven, 



vil de bære god frukl det kommende aar. (Lofolen>. 

 (')(;. Den kanl vinden blæser fra i de 12 juledage og det veirlag, 

 som da indtræffer, vil avspeile veirel i det kommende aars 

 tolv maaneder. (Lofoten). 

 (n. Kr der sommer i julen, blir der vinter i paasken. Frostai. 

 I Vestergotland sies: »Julesommar er paskavinter , eller: 

 Julasno — påskatos 

 og i Smaaland: »Julesommar och foglasang, 



ger paskavinter och sladagang . 



HlLOKBliANDSSON'. 



I en beskrivelse av Siljord staar, at hver kar la sin ring og 

 hver kvinde sin sølje sammen med et kornaks i vand jule- 

 kvelden, og hvis der saa juledags morgen var mange l)herer 

 paa aksel, lik man et godt kornaar.^ Kn anden metode til 

 bestemmelse av det kommende aars karakler angies av 

 Landstad-: Der var gammel skik hos telebønderne, al 

 husbonden om juleaften skulde hente el rognetra' fra skø- 

 gen med rot og top og plante del i en av røkstuens hjørner. 

 Man la merke til, naar træet begyndte at knoppes, og Irodde 

 derav al kunne slulte sig til, hvorledes vaaren og sommeren 

 skulde bli. ,Io før juletra^et sprat, desto fruktbarere skulde 

 aarel i)li. At træet av hensyn hertil har nydt godt av i)on- 

 dens julekosl og har drukkel i)aade øl og sauj) med ham 

 kan man let tæ'uke sig . 



Paa en lignende maate som i Seljord har man ogsaa i 

 Sparbu benyttet et glas vand til al s|)aa, hvorledes korn- 

 aarel vilde l)li. ' Kl vandglas blev juleaften sat ind i ska- 

 pet, og var der juledagsmorgen mange luftblaMer, blev der 

 et godt kornaar. 



Foral erfare hvilken kornsort man lik mest av i del 

 kommende aar, pleiede man i Seljord al feie gidvet under 

 bordel rent juleaften, og eftersom man juledagsmorgen fandt 

 havre eller byg eller rug under bordet, sluttede man sig til, 

 hvilken avling vilde slaa bedst til.^ 1 Saltdalen gik man 

 frem paa samme maate som i Seljord. (lulvet feiedes godt 

 juleaften, og fandtes der juledagsmorgen under bordet el 

 bygkorn, var del legn paa et godt og huklbarl aar.' Byg 

 korn under gulvel juledagsmorgen var ogsaa godaarsmerke 



1 Norsk historisk lidsskrifl, •_'. r.. ;i. h., s. 14.^. 



^ Se VisTi:i), Norsk bondekultur, s. 17.!. 



•^ Se Hii.vsKT. Oventvr oj* Siign, s. ■224. 



^ Norsk liisl. lidsskr., 2. r., :\. b., s. !«(;. 



•'' Axici. II.\(;i;m.\\\, Hlaiidl la|)])er o^ bumuMid, s. KKI. Krisliaiiia, 1SS9. 



