26 



MÁSODIK KÉSZ. 

 Feldolgozás. 



Az I. részben bemutattuk az 1894. tavaszi 

 megfigyelések nyers anyagát, s csakis ezen 

 II. részben veszi kezdetét az intézet tulajdon- 

 kénéin munkája: a nyers anyag kritikai feldol- 

 gozásit. 



Az intézet ugyanis meglebetös tekintélyes 

 bel- és külföldi adathalmaz alakjában, mond- 

 hatni páratlan összehasonlító anyagra tett szert. 

 Fajonkint több-kevesebb biztossággal állapít- 

 hatjuk meg már ma is majdnem az összes vo- 

 nuló fajok érkezési sorrendjét — a mennyiben 

 az nagyobb területre vonatkozik.* Ezen meg- 

 állapított középszámok azután arra képesítenek, 

 hogy az újabban beérkező adatokat felülbírálva 

 vagy kimutattassék azoknak tarthatatlansága, 

 vagy legalább is az illető adat rendkívülisége 

 legyen megállapítható, s azokra a figyelem kü- 

 lön felhivassék. A mint majd alább feldolgozá- 

 sunkban látni fogjuk, vannak egyes helyek, a 

 melyek a többihez viszonyítva, elég jelentékeny 

 eltérést mutatnak fel. A kérdés már most az : 

 vájjon állandó lesz-e ezen eltérés minden év- 

 ben? Erre feldolgozásunk évenkint megadja a 

 feleletet. S ha már most ezek az eltérések bizo- 

 nyos pontokon tényleg állandóknak bizonyul- 

 nak, bele mehetünk — még pedig figyelmessé 

 tett ottani megfigyelőnk segítségével — azoknak 

 a helyi okoknak kutatásába, melyek a változást 

 előidézik. S reméljük, hogy egyesült erővel, 

 lassan-lassan sikerülni fog a vonulás alakulásá- 

 nak okozó tényezőit egyelőre a részletekben el- 

 lesnünk, melyekből idők folytán talán az egész 

 tünemény törvényei felépíthetők. 



Az eljárásban tehát módszerünk deductiv; 

 az egészből indulunk ki mikor az összes adatok- 

 ból merített általános jellegű középszámok 

 alapján bíráljuk az egyes adatok értékét, a lcu- 

 tatásban pedig megfordítva : a helyi befolyásoló 

 okok visznek inductive az egész tünemény tör- 

 vényeinek lehető ismeretéhez. 



A feldolgozás formájáról nincs sok mondani 



* Lásd Aquila I. 181)4. p. Kii. 



3»»citcr ííjcil. 



Bearbeitung. 



3«i I- Sbeile íjaben mir Bereite imo robe 3Jìate= 

 riale ber ^ritbjabro Beobachtungen nom g. 1894 

 oorgefüíjrt, bie eigentliche Arbeit beê 3nftitute§ be 

 ginnt jcbodi erft hier im IL £ljeile, mit ber fritú 

 fdjert ^Bearbeitung besfeíben. 



35ie Centrale beftbt nämlid) in ©eftalt einer an= 

 febnlidjen ©ammlung in: unb auâianbifdjer 3ug§ s 

 Slngaben, ein fojufagen einjig baftefjenbeë Sierglefc 

 à)ungê=9Jlateriale. ©ie ift beute fájón in ber Sage, 

 bas 9iacl)einanber ber 2lnfimft beinabe fämmtlicber 

 3ug»ögel, je mut ber 2lrt, mit größer ober gerin= 

 gerer ©idicrbeit fefeuftellen, inforoeit nämlid) non 

 einem größeren Territorium bie Eltébe ift.* Stuf 

 ©riinb ber feftgeftellteu *ìittel,mblen fbnneu mir 

 bann bie fpäter eingelaufenen oerbäcfjtigen Üingaben 

 fritifd) übcrmacben, entroeber um itjre Uubaltbarfeit 

 nadijumcifen, ober eoeutuell bie 3luf$erorbentíidjfeit 

 beifelben 31t conftatiercn, unb bie ÜHufmerffamfeit 

 auf biefeiben 51t lenien. SBie mir es meiter unten in 

 unferer Bearbeitung feben werben, giebt e§ geioiffe 

 Drte, meiere mit ben übrigen uerglidjen, bcträd)tlid)e 

 2lbmeidniugen jeigen. $>ie Stage nun, meldje offen 

 bleibt, ift : ob jene 2lbmeid)ungen fid; alo jährlich, 

 confiante erroeifen merben ? ©iefe iönnen nur unferc 

 jälulidje Bearbeitungen beantroorten. SBenn nun 

 biefe 2tbmeid)ungeu fid; auf geiuiffen fünften fac= 

 tifd) als confiant erroeifen roevben, bann tonnen mir 

 erft — unb jroar mit £>ilfe unferer aufmerffam gc= 

 macfiten Beobachter — an bie ©rforfáwng jener 

 Socal= ober fouftigen llrfadjeu geben, meldte bie 

 Stbroeidfmngen 311 ©taube bringen. 2Bir hoffen, baf; 

 es une nad) unb nad), mit vereinten Straften, gelin= 

 gen mirb, bie urfácblidjen gactoren ber 3 U 9 S; 

 ©eftaltung — menu auch niájt erfdjöpfenb — feft= 

 3iiftellen, meldje mit ber $át ineüeicbt 311111 2tufbau 

 ber ©efefce ber ©efammt=©rfd)einung beitragen 

 tonnen. 



3m Berfabren ift alfo unfere ìlìetbobe be= 

 buetin; mir gefjen 00m ©anjen ano, inbem mir 

 ben Söertí) ber einzelnen ÍDatert auf ©runb ber ano 

 ber ©efamiuthcit ber dateli gefdjüpftcn Büttel 

 mertbe, bereu Character cin allgemeiner ift, prüfen; 

 im Jo rf d) en gilt baâ Uingefchrtc: fjier leiten uno 

 bie localen Urfadten ínbuctÍD ívx möglichen Grr= 

 fenntnifì ber föefetíe ber ©efammterfdjeinung. 



Bon ber forili unferer Bearbeitung haben mir 



* Vide: aquila. I. 1804. p. 161. 



