G5 



A feleletet erre megadnunk ma még lehe- 

 tetlen. 



Kétségtelennek csak az az egy látszik, hogy 

 itt valamely szorosan vett helyi körülmeny hat 

 gátlólag épen úgy, mint Szegeden előmozdítókig 

 a vonulás menetére. Mi az általunk megtehetőt 

 kimerítettük akkor, mikor a jelenségre rámutat- 

 tunk, a dolognak nehezebb része t. i. a beható 

 helyi kutatásnak már ottani megfigyelőinkre kell 

 maradnia, mint a kik a szemeik előtt végbemenő 

 jelenségekhez s azok okaihoz mindenesetre leg- 

 közelebb állanak, s a kiknek mi legfeljebb az 

 eszközlendő kutatás irányának megadásával 

 lehetünk segítségére. 



Első sorban is a megfigyelések lehető leg- 

 nagyobb pontossággal való keresztülvitelére kell 

 ottani megfigyelőinket felkérnünk. Nem azt 

 akarjuk evvel mondani, mintha eddigi megfigye- 

 léseikhez — megbízhatóság tekintetében — a 

 legkisebb kétséget is támasztanánk ; de rend- 

 kívül szükségesnek tartjuk ilyen fontos, s ma 

 még kétséges esetekben a kétszeres önkritikával 

 való működést, mert csakis ilyen, a megbízható- 

 ság tekintetében teljesen kifogástalan eljárás 

 világíthatja meg, hogy a konstatált viszony tény- 

 leg állandó-e s nem-e csak több véletlen körül- 

 mény összetalálkozásának eredménye. Tekin- 

 tetbe veendő s feljegyzendő itt minden, még a leg- 

 lényegtelenebbnek látszó körülmény is (ú. m. 

 vizek állása: «áradás», «aszály» ; kidöntött erdő- 

 részek, melyek az illető fajnak rendes fészkelő 

 helyül szolgáltak, stb. stb.), mert nem tudhatjuk 

 hogy igy a vonulás részleteinél nem-e épen eze- 

 ken fordul meg a dolog? Kivált olyan havasalji 

 helyen mint Fogaras, számtalan olyan apró helyi 

 körülmény adhatja elő magát, a mi esetleg szá- 

 mottevő dolog, de a melyeket így messziről 

 megítélni és felsorolni már csak azért sem lehet, 

 mert előttünk ismeretlenek, ellenben kint a 

 praxisban működő megfigyelőknek szemeik előtt 

 mennek végbe, csak meg kell ragadni. 



De első sorban fontosnak mindenesetre egy- 

 egy pontos kirándulási és meteorológiai napló 

 vezetését tartanok, még pedig mindkét helyen. 



Aquila. II. 



Túefe grage 311 beantworten, ifî limite nod) eine 

 Untnöglid^feit. 



Un.uueifeUjnft fdjetnt nur haz, bafj íjier ein 

 fiteng tocaíer ttmfìanb auf bie ©efiaítung beò 

 3ugeê ftörenb uno b e m ut e n b inirfen mi'tfìte, 

 gerabe fo mie hi © j e g eb ein foíájer förbernb 

 roirft. 2Bir íjabeti bas, roaő magiig mit bem SSiw- 

 beuten ciuf bie ©rfdjeínung unfererfeitë erfdjöpft ! 

 Ser fcfjroierigere £f)eil ber 2lrbett : eine eingefienbe 

 Unterfudjung, 11111)3 unferen Seobadjtern überladen 

 werben, íucfcfje beit ©rfájeínungen felbft, fo rote ben 

 Urfadfjen berfeíben jebeitfaűe mu ïcadjften ftelien; 

 unb benen mir íjödjfteuo mit ber ílnbeutuug ber ju 

 befő (génben 9íícbtung ím llnterfudieit ,uir <giífe 

 fonimeli főimen. 



3» erfter 9ietbe müffen mir auf bie mögtidjft 

 püttftlidje Surdjfüíjrung ber 23eobad)tiing f)iitiueh 

 fen. 28ir motten bantit ntcfjt anbeitten, alá roollteu 

 mir etnia binfidjtlid) ber 3uoerläf5lid)feit ber bis= 

 berigen ^Beobachtungen Qmú^ü erregen, — bteö 

 Hegt fem non une. SBir finíeit eê jebod) in földjeit 

 uuditigen unb jmeifeüiaften jötteit aufjerorbentlidj 

 notliiuenbig mit oerfdiärfter ©elbfiírttií 31t r>er= 

 fníireu. 9iur ein, betreffe ber ßunerläfjlicPeit in 

 jeber fèinficfit forrefteë 33erfa()ren ïnnn bie ©adjlage 

 aiifflären : nändid) ob mir eê bier roirf'lid) mit 

 einem conftanten Seriiältitif; 31t tbim ijaben, itub 

 nidit burd) bao ( utfätlige ,3ufammentreffen oerfd)ie= 

 bener, aufer bem Sereidje ber ©rfdjeinung ftelienber 

 Untftäiibe getäufdjt roerben. ©q ifi in fo(d)eit fällen 

 ein jeber lliuftanb — fogar ber unroefentlidift 



fdjeiuenbe 



311 beriirifid)tigen 1111b 311 notieren 



(m. 3. 33. : Sage beò ^Beobachters ; äßafferfianb, 

 «Ueberfdnucinmung» ober «©űrre» ; 2Utörottiiiig 

 foldier SBalber, roeídje ber betr. Sírt 311m geroöbn-- 

 lidien UUftplafc bienteit ; Staub ber ftlora ; ob bie 

 Säume unb ©efträitdje fdron fproffen ; 2c. lt.), benn 

 roir főimen eö nidjt rotffen, ob bet ber locateli 

 ©eftaltung be§ 3 u 9 eâ etraa "i^t jene unroefentlicb 

 fdjeinenben Umftánbe bie Hauptrolle fpieíen? 3n 

 einer fofdjen Sage, roie fogaras faun e§ befonberë 

 tiiete foídier íocater Uiuftänbe geben, roeldje »ieh 

 (eid)t jitfáílig oon SBicbjtgfeit finb, roeídie mait 

 aber au§ ber gerne 31t erfeiineit unb 31t beurtbeiíeu 

 nidjt im Staube ift. Une bleiben biefelben gäujlid) 

 unbefaitnt, ben unmittelbaren ^Beobachtern bagegen 

 liegt altee »or ben 2Iugen, unb e§ ^aitbelt fid) bei 

 ibnen bios um bas ©rïennen unb äluffaffen biefer 

 Uiuftänbe. 



2IÍ§ in erfter EReifje roidjtig erfeititen rotr bie 

 iViibrttng etnee püitftíídjeit (Sreitrftoito unb meteoros 

 logif d)en î'agebudjeë, unb jroar auf beiben fünften 



9 



