78 



3. Nagyon fontos — kivált aránylag késő, 

 egyes adatoknál — annak megjelelése a jelen- 

 tésben, hogy vonulási adatról vagy u. n. alkalmi 

 adatról van-e szó. 



4. Közlendő lenne minden egyes fajnál, hogy 

 az gyakori-e a megfigyelési területen, s hogy 

 fészkel-e ott. — A fészkelós biológiai jele EB ; 

 azon fajoknál pedig, melyek valahol telepekben 

 fészkelnek (pld. a gémfélék) ezígy jelzendő: H. 



5. Megkülömböztetendő n jelentésben, honn 

 «intravillán» vagy «extravillán» adatról van-e 

 SZÓ. — Extra villán megjelenés az, mikor a ma- 

 dár még csak a külterületen mutatkozik, de a 

 városok belsejébe, fészkéhez még nem látogat el. 

 így példéul a fecskéről általánosan ismeretes, 

 hogy a hol nagyobb nádasok vannak, itt már 

 nagy csapatokban tartózkodik, mikor a falvak- 

 ban és a városokban benn még nem mutatkozik. 

 Oszszel pedig megfordítva, a városokban már 

 nem látható, mikor a nádasokban még ezrével 

 tanyáz. 



6. Ha rullimeli/ helyen ». n. «visszavonulás» 

 észleltetnék, ez valószinü okaival együtt kieme- 

 lendő. — Igen sokszor észlelt jelenség ugyanis, 

 hogy bizonyos fajok korán megérkeznek, de 

 azután hirtelen beállott zord időjárás következté- 

 ben, visszavonulni kénytelenek; úgy hogy néha 

 hetekig nem mutatkozik egy sem, s csak azután 

 kezdődik quasi egy új vonulás, a mely azután 

 többnyire igen rohamosan megy végbe. 



7. Megjelelendő úgy a vonulás, mint az esetle- 

 ges visszavonulás iránya. — Ez legczélszerüb- 

 ben egy nyíllal eszközölhető, utána téve azon 

 égtáj kezdőbetűjét, mely felé a vonulás irányul. 

 Pld. «Ny. »— >- E.» = nyugatról érkezve elvonult 

 északnak. ■ — Vagy «visszavon. »-^- I). K.» = 

 visszavonult délkeleti irányban. 



8. Ha a megfigyelők valamely fajnál nagy 

 késést, vagy luì korai érkezést látnak, óhajtandó 



3. ©§ ift febr mid) tig — 6efonberö 6 ei 

 uc illáit ni fjmäfjig fpäten 5)a ten — 311 6e= 

 u'icbnen: ob es fid) um cin ridjtigeâ 

 «3ug§batum» ober aber nur um ein 

 «21 u f e it 1 1) a 1 1 o b a t u m » I) a n b e 1 1 ? 



4. (So märe bei einer jeben 21 rt bie 2ln= 

 iiabe febr müitfdienoioertij, ob bie i'irt auf 

 beni 33eo bad) tun go terrain «íj äu fi g» ift, 

 unb ob biefetbe bort «Síliftet» ? — Tao 

 biolog. ftáfytn °6S SRiftenS ift : BEI bei ben Strien, 

 meldte in Kolonien nifteii bagegen H (3- 33. bie 

 Wciberartcn). 



5. ©ê märe im Rendite — bei Strien, meldje 

 innerhalb ber ©tabi, beo Torfes :c. niften — 

 auöbrüdlidi 511 be 5 e idi 11 en, ob bao gegebene 

 Tatuili ale «^ìitmuiUan»: ober «(Sutra 

 üillan=5Datum» an 311 fé ben ift. — ©in ©rtra= 

 iHuan=Tatimi ift jeueo, 100 fid) bie betreffenbe 

 2h't erft aufìcrbalb ber ©tabi, (beo Torfes 2C.) 

 5eigt uno ini 2ßeiä)bilbe ber ©tabi, beim SRefte 

 nod) nidit ut felien ift. ©0 ift es 3. 33. 0011 ber 

 3iaud)fd)iiHilbe allgemein befaniit, baf; fie bort, um 

 3íóbrid)t üorlianben ift, in benfelbcn feljött fdjaaren-- 

 roeife auftritt, ebe fie fid) inncrbalb ber 3täbte unb 

 Türfer jeigt. $m fëerbfte ift bao ^crbältnifj muge 

 felírt, bie bcioohnten Drte íjat fie fclion längft uer= 

 laffcn, finbeí fid) jebot) int Jföljricbt ttod) 31t Tati; 

 f énben. 



G. Sßenn irgcnbmo cin fo gena unter «9iücf= 

 311 g» beo baebt et mürbe, fo märe bieo fa mint 

 ben ma bri dici ni id) en II rf a dien in e in e tu 

 |eben galle ausbriicfUd) 311 bejeidfjnen. — 

 (So ift eine oft beobacbtete lSrfd)ciiuing, bafì gemiffe 

 2lrten 311 friib anfoutiuen, bann aber buret) einge= 

 Itetene itiigiiuftige SBitterung roieber 311111 diM- 

 ìitge geiiötljigt merben. So ba| ntandnnal modien 

 lang feine biefer 2lrten fiditbar ift, unb erft fruiter 

 ein q 11 a fi neuer 3"g beginnt, meldjer ì>ann in bei- 

 leget feljr rafdi uerläitft. 



7. (So märe — unb jroar mögltdjft in 

 einem jeben einjetnen gatte — bie 9iidj= 

 tu u g fomobl beò 3 l UU'*, alo attcb beo 3iiicf= 

 jugea anjugeben. Tieo märe mit einem 5ßf ette 

 am cntfpredjenbften 31t bejeidmen, meldier mit ber 

 ©pifce gegen bie 2lnfaiigobiidiftabeit jener dimmelo 

 gegenb gerietet märe, in bereu Middling ber 3"9 

 conftatiert mürbe. 3- 33- «2B»->- 9Î» mürbe heifjen : 

 tarn von SBeften, unb 30g gegen SRorben ; ober : 

 «9iiicf3: »->- ©D» = 30g fid) gegen ©üboften 

 3iirüd. 



8. 2Benu ber SBeobadjter ein grofjeê S8er= 

 fpäten ober 311 frühes Eintreffen gemiffer 



