85 



(Acrocephalus palustris, ,Bechst.) fajkörébe vonja. 

 Különben e tárgyban már 1892-ben, az orni- 

 tbologusok körében kevésbbé ismeretes «Szilézia 

 avifaimája» ez. müvemben kifejeztem nézete- 

 met. A többek közt a 136. lapon azt mondom 

 ugyanis: «Naumann horticolus»-a Sziléziában is 

 előfordul. Sajnos, csak kevés példány volt kezem- 

 ben s ezeket is, akkoriban kezdő ornithologus 

 létemre, s ily finom eltérésekre nem ügyelve, 

 nem tartottam meg magamnak. Ennek daczára 

 az a nézetem, — bárba így a legtöbb mai orni- 

 thologussal szemben állok, — bogy a szóban 

 forgó madár az Acrocephalus palustris-nak batá- 

 rozott válfaja, mely éppen a megváltozott és a 

 tartózkodási helyhez alkalmazkodott életmód 

 következtében fejlődött ki. Az éneke pl. egészen 

 más ; sajnos, mint már említettem, akkoriban 

 elmulasztottam feljegyzéseket tenni, s most em- 

 lékezetből nem merek ily finom megkülönböz- 

 tetéseket közölni. Jövő megfigyelők majd figyel- 

 müket mindenesetre a két forma biológiai saját- 

 ságaira kell hogy irányozzák. Tapasztalt tojás- 

 gyüjtők állításai szerint tojásaik is különböznek 

 stb.D A mint tehát látható, nézeteimet Chernél 

 úr vizsgálatai csakhamar beigazolták, s így az 

 ő felfogása, — más ornithologusokkal szem- 

 ben, — ma már nem áll egyedül. 



További pontos megfigyelések a nádi j)oszáta- 

 kérdésre kétségtelenül újabb és érdekes világot 

 fognak még vetni ; de az, hogy a szóban forgó 

 madarat jövőre mint az Acrocephalus palustris 

 válfaját kell megjelölnünk, már most is — 

 Chernél úr nézetéhez csatlakozva — tiszta meg- 

 győződésem. 



SSarietät alo cine rooÇIBere^ttgte subspecies mm 

 ©umpfrotjrfcmger (Acrocephalus palustris Bebst.) 

 ju jiefjen. Serettê 1893 fjctbe id) mid) ín meiner, ben 

 Drnitïjologen mir ménig befetnnt geworbenen «9íui= 

 fauna ©dilettene» hierüber naher auêgefprodjen. 

 (i"o beif)t im auf p. 136 u. 91.: «îiaumann'â horti- 

 colus fommt nnd) in ©d)íefíeu imr. l'eiber fjabe táj 

 nur roenige ©tüd'e in Rauben gefjabt unb biefe ioe= 

 nigert roiebcr fortgegeben, ba bieâ 311 Seginn meiner 

 oriiitboíogifcbeit 2Tl)ati(jfeit in ©ddefíen mar unb id) 

 bamalê nod) nid)t biureídienb auf bergíeicfieu $ein= 

 fjetten aditele. 3)od) mödjte id), obgleid) td) mid) ba-- 

 burd) uiafjvfdietitíiáj im ©egenfa$ 31t ber ÍJiebrmbd 

 ber heutigen Drititboiogen ftellc, bie SJerinutung 

 auöfpred)en, bafj mir ec [»ter mit einer guten fub= 

 fpecies non Acrocephalus palustris jit tfjun Ijaben, 

 meid)e eben burd) bie oeränberte unb einem neuen 

 Aufenthalt angepaßte Sebenêtoeife entftanben tft. 

 Tie ©tintine 5. 33. tft anberâ ; íciber fjabe id) eô, 

 mie gefagt, bamalâ iinterlaffen, fofort Siotijen ju 

 ntadjen unb ano ber Erinnerung mage id) ntdjt, 

 bergteidjen feine Unterfdiiebe miebermgebeit. $ünf= 

 tige Seobadjter merben ihr Slugenmeri nameittlid) 

 auf bioiogifdEje @igentf)ümlid)íeiten beiber formen 

 $u tenfeit haben. Erfahrene ©ierfammler behaupten, 

 baf3 and) bie Eier uerfebteben feien 11. f. m.» 9A>ie 

 man ftebt, baben biefe meine 2lnfid)ten burd) bie 

 Unterfudjungen beò fèrn. v. (Sbentel eine rafd)e 23e= 

 ftätigung erfahren, unb festerer roieberum ftefjt mit 

 feiner SJÎeinung ben anberen DrnitI)oíogen gegen= 

 über nid)t ineijr allein ba. groeifeläofme merben 

 fortgefe(5te genaue ^Beobachtungen in ber 9ío()r-- 

 fäugerfrage nod) manches 9ïeue unb ^ntereffante ju 

 Sage förbern ; aber babon, bafj ber ©artenroí)r= 

 fänger fünftig ale subspecies 311 Acrocephalus pa- 

 lustris gejogen werben muf3, bis id) je§t fd)on im 

 9tnfd)iuf5 an ,<gr. u. (Sfjernet feft überzeugt. 



A Loxia bifasciata és rubrifasciata hazánkban. Loxia bifasciata unît rubrifasciata in (Ungarn. 



A keresztcsőrüeknek ezen úgy külsejére nézve 9Jían lieft über biefe, forool)! bem Stetigeren nad) 

 érdekes, mint megjelenésére nézve pedig ritka iittereffanten, ale bem ©rfdjeineu nad) feíteneu 3tr= 

 fajairól vajmi keveset olvashatunk szaklapjaink- 

 ban ; egyrészt már a keresztcsőrűek kóbor ter- 

 mészeténél fogva, de másrészt talán azért is, 

 mert a kevés hegyi lakót, különösen a bányász- 

 népet kivéve, másutt aligha találkozunk ezekkel 

 a könnyen szelídíthető és háládatos madárfog- 

 lyokkal. 



A Loxia bifasciata vonulását magam is csak 

 kétszer figyelhettem meg: egyszer 1883. év telén 

 kisebb számban és 1889. év őszén nagyobb 



ten ber Äreujfdfnäbel, faunt etmaë ín unferen %aáy- 

 blá'ttem, 11. 3. : tfjetíá megen ifjrer oagabunbirenben 

 Sebenâart, unb tbeilê aud) beêroegen, roeil mit 9íuö= 

 nähme ber geringen 3aï)i ber 33ergberoohner, be= 

 fouberë ber ^Bergleute, mir biefeii Ieid)t jäljmbaren 

 unb bantbaren 3Joget taum attberômo alo ©efau= 

 genett fittben. 



©en 3"9 bes roeifebinbigen Ereu3fd)itabeiè (Loxia 

 bifasciata) fomite aud) id) nur jroeimal beobachten : 

 einmal ira Sßiuter beë ^oíjres 18S3 in geringer 



