80 



mennyiségben, a mint azt a Természettudomá- 

 nyi Közlöny ugyanez évi folyamában jeleztem 

 is. Ebből juttattam még a külföldnek is. 

 Nagyságra nézve megegyezik a L. minor-ial, 

 csakkogy színezése élénkebb úgy a piros, mint 

 a zöldes- sárga hímeknél, mozdulatai pedig nem 

 oly gyorsak, mint amazé; hívása és éneke vala- 

 mennyi keresztcsőrűétől olyannyira elütő, hogy 

 már nagyobb távolból reá lehet hangjára ismerni. 

 A fogságot ép úgy, mint a többi rokona, könnyen 

 szokja meg; kalitkában szeret bukfenczezni, kü- 

 lönösen hátrafelé ; éjjel nyugtalan és már hold- 

 világnál is kúszik, sőt meg is szólal. Nagyobb 

 kalitkában évekig elél; az 1889-iekből még e 

 nyárig volt egy gyönyörű példányom, mely a 

 szabadba ki-kijárt, ez idén azonban más közön- 

 séges fajrokonával összeakadván, azzal elszál- 

 lott és többé vissza nem tért. Kender- és napra- 

 forgómagon tartottam, nyáron felváltva zöld- 

 séggel (madárbúrral) és gyümölcscsel ; a diót 

 nagyon kedveli és fölötte érdekes a csontár ki- 

 magozása. 



A L. rubrifasciata-t csak ez idén kerítettem 

 meg véletlenül. Ez — a szárnyán jellemző rózsás 

 csíkokon kívül — nagyságra és hívásra nézve 

 hasonlít a L. curvirostra-hoz és épen azért nem 

 sokba vettem vonulás közben, csak mikor köze- 

 lebbről megvizsgáltam, tűnt fel a külön faj. Fog- 

 ságban nem oly háládatos, mint az előbbi, már 

 bágyadtabb színezésénél fogva sem. Éneke nem 

 valami különös. 



Egyben megemlítem még, hogy a Loxiák közül 

 leggyakrabban megfordul nálunk a L. curvi- 

 rostra. 1885. év őszén láttam a pityopsittacus-t 

 és 1886-ban Ungvárott és ez idén a Csorbai-tónál 

 a L. minor-t, keresztcsőrűink legkisebbiket. 



Ungvár. 



Medreczky István. 



,;}ai)l nub juin jroeitenmal im fëerbft beê Rabies 

 1880 in gröficver2liijal)l, une id) í)ierüberbamal§ im 

 Természettudományi Közlöny nud) bericbtet tjabe. 

 SSon biefen lief; id) bamalê and) bent Stuêlanbe 

 meldie juïommen. Tie ©röfse ift gleid) ber nom 

 f leinen Kreujfdjnabel iLoxia minori, bie garbling 

 ift jebod) lebljafter forconi bei bem rőtben, mie bei 

 bent grünlid)=gclbcn ilíánndien, bie Setoegung ift 

 aber nidjt fo fünf, ale bei jenen; ber Stoif unb 

 ©efang ttnterfdieibet fid) aber fo con beni ber übri= 

 gen Äreujfdmäbeln, baf; man ilm barati fdjon ans 

 ber Àerue erfennen faim. 



Zsn ber ©efangenfdjaft gewöhnt er fid) fo leidjt, 

 mie bie übrigen Strien : im Sauer purjelt er gerne, 

 befonberê nad) rüiroärts. 9îad)tô ift er unruhig, flot 

 tert and) bei Hìonbfchein unb ruft fogar. 3"i grofee* 

 reu Sauer lebt er oft Sahire taug ; non benen aus 

 bem Sahire 1889 befal"; id) einen pradjtuoUen SSogel 

 bie jum feurigen (1894) Sommer, er ging frei 

 auê unb ein, neuer aber traf er mit einem feiner 

 gemeinen Skrroanbten jufammen, flog mit biefem 

 fort unb iam nimmer juri'icf. $d) fütterte ijjn mit 

 ßanf= unb ©onnenbtumen=©atnen, 1110311 idi ihn im 

 ©otntner abmedjfelnb ©rüne§ (féornfraut) unb Dbft 

 binsugab; ÜRüffe afe er feljr gerne unb befonberê 

 interefjant ift fein Deffuen berfelben. 



Ten rotJbbinbigen Ereujfdjnabel (Loxia rubri- 

 fasciata) gelang e§ mir nnnerliofft nur (jener 311 

 fangen. Sibgefeljen non ben diarafteriftifdjen rofen= 

 farbigen Streifen auf ben ©dnoingen, ift er feiner 

 ©röfte unb feinem 9îufe und) felir ähnlid) bem %\áy- 

 teiuÄreujfdjnabcl (Loxia carvirostra) ; bemjufolge 

 Ijabe id) ilm roaljrenb beò 3 u 9 eâ n ^ beobadjtet 

 unb erft aló id) ibn lüiber uuterfudit habe, fiel mir 

 biefe befonbere ílrt auf. £jn ber ©efuugenfdjaft ift 

 er nidjt fo banibar, alò ber oorige, fd)on megen 

 feiner blcifferen Färbung, ©ein ©efang ift nidjt 6e= 

 fonberë. 



Sei biefer ©elegenbeit mill id) nod) beiuerfen, 

 bafî non ben .«reu^dnuibeln bei uno am häuftgften 

 ber $id)ten--Hmijfdmabcl (Loxia curvirostra) uor= 

 f'omnit. 3111 .s>erbft 1885 fai) id) ben liefern Kreu^ 

 fd)iiabel (L. pityopsittacus) unb ini ^nfjre 1 8 S r> in 

 Ungna'r, mie (jener beim Csorbai-tó ((iőorlmer ©ee) 

 auri) ben flehten Mreu;fd)uabei (Loxia minori, ben 

 ffeinften unferer Äreujfcfjnäbel. 



llngnár. ©tefan -ïRebrecjfy. 



