87 



A füsti fecske átteleléséről. 



Pfennigbergek József-íőI. 



Arra vonatkozólag, bogy a füsti fecske régeb- 

 ben a béllyei uradalom marhaistállóiban át- 

 telelt, legyen szabad következő megfigyeléseimet 

 közölnöm. 



A körülbelől G400 holdnyi keskenyerdei gaz- 

 daságban (gáttal védett rétség), mely vagy 10 

 évvel ezelőtt parczellákra darabolva leginkább 

 bérben volt, a melyből házi kezelésben és 20 év 

 óta az én felügyeletein alatt csak mintegy 

 400 — 500 hold maradt, van egy marhaistálló, 

 melyben úgy hozzávetőleg 50 — 60 drb szarvas- 

 marha férhet el. A gazdaság igásereje akkortáj- 

 ban 24 drb igásökörből és három lóból állott ; 

 őszszel ebbe az istállóba a többi uradalmi gazda- 

 ságokból kiselejtezett ökröket állították be, a 

 melyek aztán ott kiteleltek. 



Az istállónak hosszasága 38 méter, szélessége 

 10*7 méter, magassága pediglen 6 - 2 méter és két 

 sor marhára van berendezve; fala termés homok- 

 kőből, teteje pedig nádból való. 



A füsti fecskének ebben az istálóban télen 

 való előfordulását több izben figyeltem meg ; 

 úgy emlékszem, hogy télvíz kezdetén több fecske 

 volt látható, sokszor 4 — 5 drb ; de számuk tavasz 

 felé megapadt. 



Hogy vájjon ezek a fecskék szép, meleg téli 

 napokon — a milyenek itten némely esztendő- 

 ben éppen nem ritkák, — ki is szállottak-e, arra 

 nézve nem nyilatkozhatoin, a mennyiben azt 

 nem figyeltem meg, vagy legalább biztonsággal 

 nem emlékszem többé arra vissza. 



Miután azonban az istálló ablaka télen rend- 

 szerint be van téve és az ajtót is csak akkor 

 nyitják ki, ha a marhát itatóra kihajtják, vagy a 

 mikor a trágyát kihányják, azért itt a fecskének 

 rendes ki- és berepüléséről szó sem lehet s ha 

 a melegtől vagy a napsugártól elcsábítva, egyik- 

 másik mégis megkisérlette a kirepülést, akkor az 

 reá nézve bizonyára végzetessé válhatott, mert 

 az ajtók becsukása után reá nézve az istállóba 

 való visszatérés lehetetlenné vált. 



E szerint tehát ez a megfigyelésem, hogy a 

 fecskék száma az istállóban tavasz felé meg- 

 apadt, — ennek magyarázata nemcsak a bizo- 

 nyára gyakrabban beköszöntő táplálékhiányban, 

 hanem egyszersmind ezekben a vakmerő kiszál- 

 lásokban is keresendő. 



Hogy a fecskék meddig vesztegeltek az istálló- 



(itbcrtointcrung ùcr îtaudjsdjtoalbc. 

 SSon 3>ofef ^fennigberger. 



Sejiiglid) ber oorfomnieiiben lleberrointerung ber 

 Sftaudjfdjroaioe in ben Síinboieliftathmgeu doh Selige 

 erlaube id) mir fotgenbe 9JHttíjeilung 311 madjeit. 



2íuf bem beiläfig 6400 %od) grofeen 2Birtí;íá;afte= 

 Diftricfte Keskenyerdő (eingebaminteó 9ííeb), ber 

 oor circa 10 3af)ven gröfitentíjeile in SßarjeHen oer= 

 pnditet geroefen, too nur 400 — 500 %oá) in eigener 

 5){egie beunrtbfdiaftet umvbeu unb beffen Settling 

 mir feit 20 galten übertragen ift, ftebt ein 9rinb= 

 oieljftall mit einem gtiffungëraimt für circa 50—60 

 ©tttcf Srof5UÍeí).T!aá3iigi)ie[) öerSLöirtOfdjaft beftanb 

 bamalê aus 24 3ugod)fen unb 3 gerben, — im 

 Nerbile mürbe ber ©tali mit aiiőgemufterten Ddifeit 

 am anbeten (jerrfdjaftlidjen Sßirtbfdfaftsbiftridtcit 

 gefüllt, bie bort überroiuterten. 



2>er ©tau íjat eine Sänge oon 38 2>i., 10-7 2R. 

 breite unb §öf)e oon 6-2 3Jt., ift auf jroei SBief)= 

 reiijcu eingerichtet, bie ÜÖanbe finb am Sadftein, 

 bie Œïnbedung aus 9iol)r. 



S)a§ SSorïommen non ©djroalben im SBintet fjabe 

 id) in biefem ©talle einige îlîale beobachtet; id) 

 erinnere mid), baft im SInfange bes ÜBmtera meíir 

 ©djtoalben ba tuuren, öfter 4—5 ©tiitf, bafj fid) 

 aber ibre %ai)l gegen baô gtübjaíjr bin oermin= 

 berte. 



Db bie ©d)roal6en an fdjönen, raarmen 2Binter= 

 tagen — unb földje finb in mandjen S a í> ren ^ er 

 nid)t feiten ! — Stuöfíüge maditen, faun id) nid)t 

 fagen, ba id) bieő uid)t beobaditete, ober mid) baran 

 nidjt mit ììeftimmtljeit 311 erinnern oerniag. 



©a aber bie ©íaHfenfter im Sßinter regelmäfsig 

 gefd)[offen finb, unb bie Spüren nur geöffnet roer= 

 ben um bie ebiére jut Granfe 311 führen, ober um 

 ben Stìnger ijinauejufdjaffen, fo mar ein regeb 

 mafîigeô 2liis= unb Einfliegen ber ©dnoalben nidjt 

 gut möglid), unb roenn je ©ine oielíeidjt angelodf 

 burd) 33örme unb ©onnenfdjein òen SBerfud) ge= 

 madjt íjat, fo faun bief er für fie oerfjangnisuoll 

 gemefen fein, ba ü)r beim ©djíieften ber £í)üren bie 

 Dïucffe^r in ben ©tall abgefdmitten roar. 



Sie non mir beobachtete 33erminberung ber 

 ©d)roalbeu im ©taue gegen baê grrüfcjáíjr fami 

 baher nidjt allein auf ben geroift öfter eingetretenen 

 Sîafjrutigémangel, fonbern audj auf földje gerbogte 

 2lueflüge jurüdjufiu)rien geroefen fein. 



S3i§ ju roeldier $eit bie ©djroalben im Stalle 

 blieben, fann idi nidjt angeben, roeil id) in ber 

 2Bodje f;öd)ftene ein=jroeimal oon Se'Une nad; Kes- 



