AQUILA. 



In e.reelso (ititi nid tun 

 Regina avium .... 



A MAGYAR MADÁRTANI KÖZPONT FOLYÓIRATA. 



PERIODICAL OF ORNITHOLOGY. JOURNAL POUR L 'ORNITHOLOGIE. ZEITSCHRIFT FÜR ORNITHOLOGIE. 



EDITED BY THE HUNGARIAN CENTRAL-BUREAU PUBLIÉ TAU LE BUREAU CENTRAL POUR ORGAN DES UNGARISCHEN CENTRALBUREAUS 

 FOR ORNITHOLOGICAL OBSERVATIONS. LES OBSERVATIONS ORNITHOLOGUE ES. FÜR ORNITH. BEOBACHTUNGEN. 



Nr. 3. 4. sz. — 1895. December 31. Budapest, N.-Museum. 



Évfolyam II. Jahrgang 



Svaerholt madárhegye.* 



Norvég utam naplójából. 

 Irta: Herman Otto. 



^er »-üogcíbcrg <2í»aerí)oU.* 



2lxiö meinem nonvegifrfjen ïruiebucfje. 



Son Dito őerman. 



Tromső szigetén 1888. július 20-án befejez- 

 tem működésemet és következett utáninak leg- 

 fontosabb része : Svaerholt madárhegyének meg- 

 látogatása. Minthogy azoknak a természetvizs- 

 gálóknak legnagyobb része — még Brehrn Alfré- 

 det sem véve ki — a kik a hegyről irtak, csak 

 a hajóról szemlélte a természet e valóságos 

 csodáját, én el voltam tökélve, hogy kiszállok 

 és megmászom, bármibe kerüljön is a vál- 

 lalat. 



A dolog nem volt könnyű, mert a hamburgi 

 hajóval menve s kiszállva, nyolcz napig kellett 

 volna a hegyen vesztegelni, míg ismét hajó 

 akadt s ez sok volt, mert — Vardőbe és haza is 

 kellett jutni ; társam - - dr. Lendl Adolf — 

 már teljesen kiköltekezett; Tromsőben kellett 

 maradnia. 



De azok a remek norvégek, különösen Foslie 

 M. conservator nem nyugodtak, a míg nem ta- 

 láltak módot, hogy a madárhegyet megmászhas- 

 sam, Vardőbe juthassak s még se kelljen 24 órá- 

 nál tovább a hegyen tartózkodnom. A tervet arra 

 alapították, hogy hetenkint jött egy-egy tourista 

 hajó, mely az északi fokot meglátogatva, a ma- 



* Ez a leírás nagyban és egészben ebben az alak- 

 ban megjelent ugyan «Az északi madárbegyek tájáról» 

 czímű könyvemben, a melyet 1893-ban a k. m. Ter- 

 mészettudományi Társulat adott ki, ott azonban elfoj- 

 tottam némely subjectiv részletet, a mely itt adva van. 

 Őszintén megvallva, a kiadásra külföldi barátaink ösz- 

 tökélése birt reá, kik magyar leíró irodalmunk e részét 

 megismerni kívánják. H. O. 



Aquila. II. 



2ím 20. 3uíi 1888 6eenbígte id; mein ilMrfen 

 auf ber Snfeí Sromfö uno eô begann ber roidjttgfte 

 £h,eil metner ìlieife: ber 33efud) bes Sogelbergeê 

 ©caerbolt. 5Da ber grufate Sfjeil jener 9ìaturfor- 

 fdjcr, — auá) aiffreb Srefjm nicrjt ausgenommen, — 

 bie über biefen 33ogeíberg fdjrieoen, biefeê roahre 

 2i>unber ber 9ìatur nur nom Sdjiffe auë beobad)te= 

 ten, fo roar id) fdjon im uorljineitt entfdjjtoffen su 

 íanbeu uno ben 23erg 311 begeben, «foft'ô roaê foft». 



3Me <Saà)e roar femeôfaus [eidjt, ba mau mit 

 bem non Hamburg auêlaufenben ^oftfdiiffe reifeub 

 unb bei Suaerbolt auêfteigenb acht Stage am Serge 

 uerroeUen mfifîte, btâ uämlid) bas nàdjfte ©djiff 

 fommt ; baë roar mir ju otel, roeit id) nád) Sßarbö 

 unb and) nad) £aufe niufite ; mein ©efníirte — £)r. 

 Stbolf Senbl — roar finan^eû' aucb fd)on erfdjöpft 

 unb mufste babér in £romfö Ideiben. 



2Iber bie braoen 9?orroeger, befonberê 6onfer= 

 nator 9)í. $o§Iie, íjatten feine 9îube, Uè fie enbítd) 

 eine (Megenheit fanben, bafs id) ben 33erg erfteige, 

 nad) 33arbö gelange, uub bod) nicht über 24 Stun= 

 ben auf ©uaeríjoít uerroeilen muffe, Sbren Sßlan 

 grüubeten fie barauf, bafá attroödjentíid; ein £ou= 

 riftenfcbiff ju fommen pflegte, raeldjeê baê9îorb=Êap 



* ©iefe Sefajreibung erfajien im ©rojjen unb ®an-- 

 jen in meinem SGerfe : «Az északi madárbegyek tájáról», 

 metcijeâ non ber E. u. Siaturfjiftorifajen ©efellícfmft i;erauâ= 

 gegeben murbe, ba ia) jeboa) barin viele jubjeftive 

 Momente iinterbrüctte, gebe ia) £)ier bie 23efa)reibung in 

 vollem Sßortlauie. 2lufrid)tig gefagt, beruog mia) jur 

 Sperausgabe bas ©rängen unfern auëlanbiia)en g-reunbe, 

 îveldje bie ungarifci)e befdjreibenbe Literatur fennen ter= 

 nen tvünfdjen. JD. !ç. 



13 



