112 



Febr.: 17—26. 



'.s-s C. 



(Valamennyi nap átlagos hőfoka () alatt volt 

 Tao licittel ber Semperatur aller Sage mar unter 0. 

 (Valamennyi nap átlagos hőfoka felett volt. 

 Tao -Büttel ber Temperatur aller Sage mar über <». 



(i « « « 



E szerint a megérkezést megelőző 40 nap- 

 nak összes hőmérséklete felett 261-9 C, vagyis 



naponta átlagosan I — — I 6-5 C. fokot tett. 



Arra számítottam, hogy ha Herman Ottó vé- 

 letlenül megnézi e kimutatásomat s elég érde- 

 kesnek találja, bizonyára nem fog késni abban 

 az irányban összehasonlítást tenni más helyek 

 adataival is. 



Midőn Herman Ottó 1895. június havában a 

 pásztorélet tanulmányozása végett városunkban 

 időzött, 10-én felkeresett s megkért, hogy a füsti 

 fecske vonulásához meteorológiai szempontból 

 hozzászóljak; majd 15-én kelt levelével ren- 

 delkezésemre bocsátotta a második nemzetközi 

 madártani congressus alkalmából kiadott «A 

 madárvonulás elemei» czimü művét, valamint 

 az Aquila első (1894.) évfolyamának 1—2. füze- 

 tét, melyben a füsti fecske vonulása a Capföld- 

 től a Spitzbergákig kisérletképen össze van 

 állítva. 



Említett levelében azt írja: «Áll azonban az, 

 hogy a jelenség ingadozásának okai, a melyekre 

 nézve a meteorológia első sorba) i competens, 

 mind e mai napig elfogadható, szakszerű tár- 

 gyalásban nem részesültek.» Felhozza továbbá, 

 hogy: «Egy cseh tanító és observator, Capek, 

 a középső napra nézve más nézetet vallott s én 

 felkértem, hogy fejtse ki és applicálja; de mind- 

 eddig nem tette. Különben a középső nap nem 

 is oly lényeges, a mint azt az «Elemek» -ben ki 

 is fejtem.» 



Az említett munkák átolvasása után felme- 

 rült tehát a kérdés, miképen szóljak hozzá 

 meteorológiai szempontból a madárvonulás, 

 első sorban a füsti fecske vonulásának nagy 

 problémájához? Egy dolog tisztán állott előt- 

 tem : az, hogy a füsti fecske annál később érkezik 



Temnad) märe bie ©efaminttemperatur über 

 an ben 40 Sagen vox ber Slnfunft 261-9° C, mit* 



bin baë Sageë^Iittel 



7 + 2+9" 

 3 



=6-5° C. 



S3ei bief er 3ufammenftffHung badjte id) baran, es 

 formten zufälliger ÜEBeife bie mitgeteilten Taten 

 fèerrn Dtto fëermart interefjieren, in meldiem ,"yulle 

 er eô gemifs nidjt unterlaffen miro, aud) földje an= 

 berer Drte jum SSergleid) in biefer fèinfidjt heran= 

 iujiefien. 



2llê £err Dtto fëerman beuer im Dionate 3uni 

 am 3lniafe beo Stubiums beô Sùrtenlebenô in un= 

 ferer ©tabt meilte unb am 10. b. lionato mid) 

 auffudite, ftellte er bie Sitte an mid), id) möchte nom 

 meteorologifdjen ©tanbpunfte auf eine Tiëcuffion 

 in Setreff bes Bugeê oer 9îaud)fd)roalbe eingeben. 

 ,3u bem 23eí)ufe fanbte er mir mit feinem Schreiben 

 nam 15. beffetben 2Ronat§ fein, geiegentlid) beê 

 IL internationalen ornitljoiogifdieu Ëongreffeâ pub= 

 lieirteô 2Berf «Tie Elemente bea ììogeljugeè», mie 

 and) baë §eft 1 — 2 beo erften ^abrgangeő ber 

 21 quii a, in raeldiem ber 3 U 9 oiï Sìaudifdjmalbe 

 nom Êaplanb bië ©pifcbergen oerfudjêroeife jufams 

 inengeftellt ift. 



!yu bem ermälmten SBrief febreibt er: «Taë eine 

 ift aber fid)er, bafj bie Urfadjen ber ©djmanfung 

 bei biefer (Srfdjeinung, für meldje in er ft er Sïeibe 

 bieüflet corologie competent ift, bio juin beutb 

 gen Sage annehmbar unb fadjmäjjtg nidit biScutirt 

 mürben». SBeiter füljrt er au: «ein büliinifcher 

 Serrer unb Cbferoator, Ëapef, äußerte in üBetreff 

 ber 9ìed)itung beò SDMtteiâ eine anbere -Dleinung, 

 unb id) erfudjte ií)u, er mödjte feine Dìetbobe Hat 

 barftellen unb anmenben ; bod) bis beut.uitage tbat 

 er eô nicfjt. Übrigens ift ber mittlere Sag aud) nidjt 

 fo roefeutlid), mie id) bieS aud) in ben «@Iemen= 

 ten» bargelcgt jjabe». 



9íad) bem Turdjíefen ber erroäiinten arbeiten 

 ftellte id) mir bie §ragc: mie foil id) an eine Tiê= 

 cuffion bes SSogeljugeS, mie fpcnel an jeneê grofje 

 problem beê 9ïaud)fd)roalben,uigeô uoin meteorotok 

 gifd)en ©tanbpunïte aus geben? ©ine ftanb Etat 

 oor mir, nämtid) baf? bie 9íaud)f djm a tbe 



