113 



meg valamely helyre, minél északibb a fekvése 

 és nagyobb a tengerszint magassága. Ha tehát 

 van kapcsolat a füsti fecske vonulása és a 

 meteorológiai tényezők között, úgy annak első 

 sorban a hőmérsékletnél kell mutatkoznia, mely 

 különben is a szél, a borulat és némileg a csa- 

 padék és légnyomás összege gyanánt jelenkezik. 

 Tavaszi járása szakasztott olyan, mint a fecske 

 vonulása ; az északibb és magasabb fekvésű 

 helyek hidegebbek, mint a délibb és alacsonyabb 

 fekvésűek. Az analogia tökéletes : Északibb és 

 magasabb fekvés, tehát alacsonyabb iiőfok és 

 későbbi megérkezése a fecskének; délibb és 

 alacsonyabb fekvés, tehát nagyobb hőfok és 

 korábbi megérkezés. 



A kutatást tehát első sorban a levegő hőmér- 

 sékletére kellett kiterjesztenem. De melyik 

 oldalról ? 



Miként az ákáczfánál, itt is azon kérdést tet- 

 tem, melyik az az átlagos hőmérséklet, mely a 

 fecske megérkezése előtti 5, 10, 15 napon ural- 

 kodott? 



Természetes, hogy a magam adatait bonczol- 

 gattam legelőbb. Turkevén ép úgy 1894-ben, 

 mint 1895-ben április 8-án érkezett meg a 

 füsti fecske. Az átlagos hőmérséklet (reggel 7, 

 délután 2, este 9 órakor történt feljegyzés sze- 

 rint) pedig ez volt : 



a n e i h e ni g e g e b e n e u C v t be ft o f p ä t e r 

 eintrifft, je nor b 1 i d; e r feine 8 a g e 

 unb je größer feine S e e í) ö íj e í ft. SBenn 

 eá mm alfo uuifdjeu bem 3uge ber 3iaud)fd)roaíí)e 

 unb ben meteoroíogtfájen ftactoren irgenb einen 

 3iifntmnenf)ang giebt, fo iitufs fid) berfelbe ín erfter 

 Síéibe bei ber Stemperatiti beinerfbar ínndjen, roeídjc 

 boch ale baò SRefuItat bee SBinbeë, ber Seroòlfung 

 unb einigermaßen beô 9tieberfd)fageô unb 8uft= 

 bruefeê auftritt. 3br grüíjjaíjrőgang ift gang cü)n= 

 lid) bem ©djroalbenjuge : bie mefjr nad) SRorben unb 

 íjöfjer gelegenen Drte fiub falter, ale bie fübltdjeren 

 unb tiefer gelegenen. 2)ie Sinologie ift rioUfommen : 

 n ö r b 1 i d) e r e u n b 1; ö f) e r e S a g e, b a ê i) e i ft 

 ni e b r i g e r e Temperatur unb f p ä t e r e 

 2Í n t u n f t ber © d) m a 1 b e n ; f u b I i d) e r e 

 unb n i e b r i g e r e Sage, alfo b ö f) e r e r 

 ÏBctrmegrab unb f vii Ij jet tigere Sín fu n f t. 



Soîein ^orfdjen mufste id) bemgemäfj aűererft ber 

 Sitfttemperatur juroenben. ©od) auf raeldje Sírt? 



2Bie bei ber ìlìobinie, roarf id; mir aud) íűer jene 

 grage auf : raie geftaltete fid) bie burd)fd)iiittlid)e 

 Temperatur, raeldje 5, 10, 15 Sage cor ber 2ln= 

 fünft ber ©djroaíbe íjerrfdüe ? 



©ê ift natürlid), bajj id) jii allererft meine eigenen 

 Säten unterfudjte. £$n £urfer>e langte bie 9ìaud)= 

 fdjroalbe ebeiifo im 2fa|»re 1894, ale audb" im patire 

 1 895 am 8. aprii au. SDaê SDìittel ber Temperatur 

 (nad) Stuf jeidjmmgen, roetdje grül; um 7, Síacfmút= 

 tag um 2, unb 3C6enb§ um 9 Uljr gefdjaíjen) roar 

 folgenbeê : 



Mart. 24—28. 



1894. 4-9 



1895. 8-4 



Mart. 29. — Apr. 2. 

 7-4 



8-9 



Apr. 3- 

 11-7 



7-9 



Mart. 24. 



Apr. 7. 



8-0 ' 

 8-4 



A megérkezést megelőző 15 nap átlagos hő- 

 mérséklete e szerint mind a két esztendőben 

 meglehetősen egyez. 



Szemügyre vettem azután azokat a hőmér- 

 sékleti adatokat, melyeket az ornithologusok 

 1890-ik évi mintamegfigyeléseiben találtam s 

 ugyanazon módon csoportosítottam, mint a 

 magaméit. 



Az eredmény következő: 



* Az egész dolgozatban mindenütt C. 

 tendők. 



fokok ér- 



£úe burdjfd)ititt[id)e Temperatur ber 15 Sage 

 cor ber Sdjroalbenanfuuft ftimtut in beiben ^afjren 

 jiemltä) überein. 



•Jîadjfjer naíjm id) jene £emperatur=3)atert 

 in 33etrad)t, roeldje ftd) in ber 9)íufterbeobad)tung 

 r>om Safjre 1890 ber Drnitfjologen oorfanbeu, unb 

 gruppirte biefelben gleidjerroeife, roie bie meinigen. 

 2>aê ERefuItat ift folgenbeê : 



* 3n bet gátién 2lbljanblung ftnb überall ©elfiuá-- 

 grabe ju Derftef)en. 



Aquila. H. 



