117 



Jóllehet a fecske mindkét évben április 8-án 

 érkezett meg s a megelőző 15 nap hőmérséklete 

 alig különbözött, a borulat, csapadék és lég- 

 áramlat már lényegesen eltért a két évben. 

 1894-ben csekélyebb, 1895-ben nagyobb terje- 

 delmű a borulat ; az előbbi évben eső nem esett 

 a 15 nap alatt, az utóbbiban pedig 36'0 mm., 

 még pedig 1 1 napon, tehát csak 4 volt eső nél- 

 kül ; 1894-ben a szél leginkább a szemhatár 

 északkeleti részéből fúvott s a felhők is részint 

 onnan, részint délkelet felől vonultak, holott 

 1895-ben ellenkezőleg főkép délnyugot felöl 

 jött a szél és az alső felhők, a felsők pedig 

 északnyugotról tartottak felénk. 



Ebből tehát következik, hogy a hőmérsékle- 

 ten kivül a többi meteorológiai tényező vagy 

 épen nem, vagy csak igen csekély hatással le- 

 het a fecske vonulására, mit csak hosszabb és 

 több állomásra terjedő kutatás deríthet majd ki. 



A növényélet fejlődése is más volt 1894-ben, 

 mint 1895-ben. Az előbbi évben megjött a 

 fecske, mikor a kajszinbaraczk, a ribiszke és 

 köszméte már virágzott s a cseresznye és téli 

 körte kezdett virágozni, az utóbbi évben pedig 

 ugyanazok a fák jóval később fejlesztették 

 virágjaikat; ugyanis a kajszinbaraczk 13, a 

 köszméte és ribiszke 14, a cseresznye és téli 

 körte 16 nap múlva indultak csak virágzásnak. 



A növényélet ezen eltérő idejű fejlődésére 

 csakis a megelőző tél meteorológiai viszonyai 

 vethetnek világot. Az 1893/4-ik évi télen (decz.- 

 febr.) havunk nem volt, a hőmérséklet átlaga 

 mindössze l'l fokon állott a fagypont alatt s a 

 csapadék 30-6 mm.-t tett; holott az 1894/5-ik 

 évi télen az átlagos hőmérséklet 3"2 fokkal zérus 

 alatt volt, 173 - 8 mm. csapadék esett s deczem- 

 ber 16-tól márczius 15-ig szakadatlan hóréteg 

 borította a talajt, mely február 15-én, — 39-én 

 s még márczius 3-án is 20cm-t tett. 



Ezen eset élénken illusztrálja, hogy a növény- 

 fejlődés és madárvonulás más-más szempontból 

 bírálandó meg. 



Ezek előre bocsátása után lássuk tárgyunk 

 részleteit, nevezetesen: mikor érkezik meg 



Cbgleid) Me <Sd)ioa(be in 6eiben í^aíjren am 8. 

 2íprií anfani, uno bie Temperatur ber früheren 



15 Sage fid) fauni ìinterfcbieb, raid) bagegen hie 

 Seroöífung, ber 9îiebcrfd)lag unb bie Suftftrö= 

 mung ber beiben ^abre roefentlidj non etnanber ab. 

 3tn 3 a bre 1894 mar bie Seroöííung r>on einer ge= 



j ringen, im %ai)n 1895 non einer größeren Timen= 

 iion ; im erftereu ^ahre regnete ee mäbrenb ben 

 norgefienben 15 Tagen gar nidit, im [enteren madjte 

 ber íiieberjdjíag 3(V0 l'iiüim. aitò, unb jiuar roäf)= 

 renb 11 Tage, jo bafi nur 4 Tage ofjnc biegen 

 Dorfamen; im ,^ar)re 1894 blieò ber SEBinb jumeift 

 aus bem NE-Öuabranten beò fèorijonteô, unb and) 

 bie Söolfen sogen tfjeitê non bort, tbeilô aber aitò 

 ©üb=Dften ber; bingegen tarn im Sahire 1895 ber 

 Sinb entgegeugefetjt aitò SW, ebenfo bie unteren 

 SBolfen, bie oberen aber jogen aitò 9corb=3Beft. 



Tarane folgt nun, baj3 an[?er ber Temperatur 

 bie übrigen meteorologifdjen gactoren auf ben 

 ©dmiatben^ug entroeber gar feinen, ober nur einen 

 feljr geringen ©influfj ausüben főimen. SBeroeife 

 bafüt fönnten nur langjährige SBeobadjtung non 

 mehreren Stationen liefern. 



Tie Gntioicfelttng ber Vegetation mar im 3>atjte 

 1894 aud) auberò, alò is95. %m früheren 3aï)re 

 fam bie ©dimalbe bamalò an, alò ber 3)ìariUen= 

 bäum, ber iyobanniô-- unb ©tadjeíbeerftraud) fdjon 

 btiibte, ber Étrfdjen= unb Sinterbirnbaunt ju 

 blüben begann ; im letzteren ^aíjre entroideíten 

 bagegeu bie Sá'utne iljre 33(ütljeu oiel [pater ; benn 

 bie 3)carilfe fing erft 12, bie ©tadjeU unb 3oban= 

 niőbeere 14, bie Slirfdie unb Sinterbirne aber 



16 Tage fpáter ju blüben an. 



Stuf biefe, jeitlidj feíjr abmeid)enbe Gntioitfelung 

 beò Spflanjenlebenë íönnen nur bie meteoroíogifd)en 

 Verbältnifje beò vergangenen Sintere £id)t ioer= 

 fen. 3m Sinter (Tejemb.— gebr.) beò ^alireê non 

 1893/4 íjntteu mir feinen ©djnce, hai, 3Jìittel ber 

 Temperatur betrug bloè l'I ®rab unter bem@efríer= 

 pimft, unb ber 9îieberfd)(ag madjte 30'6 9Jìm. aitò ; 

 hingegen ftanb òaè Thermometer im Sinter 1894/5 

 burd)fá)nittlid) auf 3-2 ©rab unter 3ÍUÍÍ, fiel 173-8 

 2Jcm. 9cteberfdjlag unb beerte eine ununterbrochene 

 ©d)neefd)idjt ben 23oben nom 16. ©ejember biêjum 

 15. SDlärj, roelcfje am 15. gebruar 29, unb am 3. 

 SJtärj nod) 20 Gmt. bicf mar. 



Tiefer gall ilíuftriert red)t lebhaft, òafc bie ©nt= 

 mideiuttg ber Vegetation unb ber SSogeljug non 

 gang anbereit ©eftdjtòp uniteti aitò ju beurteilen 

 fittb. 



Unb nun betrauten mir etmaê náíjer unferen 

 ©egeuftanb, namentlich : ju meld)er gát langt bi 



