129 



pal később a keleti felföldre, mint ugyanazon 

 szélességben levő, de 5° és 20 perczezel nyu- 

 gotiabli fekvésű Dunán-túlra ? 



A növényfanologiában megvan állapítva, hogy 

 bizonyos fajnak a virágzása nyugoton hamarább 

 kezdődik, mint ugyanazon szélességi fokon 

 keleten. Meglehet, hogy ennek analógiájára a 

 madár fanologiájában is rá fogunk bukkanni ; 

 de azt már most is állíthatjuk, hogy ezen 

 5'5 napi késés a keleti felföldön főkéi? a vidék 

 tengerszíni magasságában keresendő. E vidék 

 ugyanis 243 méterrel magasabban fekszik, mint 

 a Dunán túl s igya hőmérséklet 1*5 fokkal ala- 

 csonyabb itt, mint ott. Drávafok, Horgos, Nagy- 

 Szt.-Miklós ugyanazon szélességen, de 4° 8 

 perezczel nyugotiabb s 284 méterrel alacsonyabb 

 fekvéssel bir, mint Eéa, Nagy-Szeben, Fogaras 

 és Nagy-Enyed, s a fecske ott 7"7 nappal hama- 

 rább jelenik meg, mint az utóbbi vidéken. 

 Miért ? Mert az alföldi állomások melegebbek, 

 mint a magasabban fekvő erdélyiek. 



Az 1890- és 1891-ik évi erdészeti adatokat a 

 geográfiai szélesség és tengerszíni magasság 

 szempontjából csoportosítván, azon eredményt 

 kaptam, melyet a következő kimutatás tün- 

 tet fel. 



um 5*5 Sage fpäter an als auf beni, unter berfel&en 

 ©reite befinblidieu, bod) um 5° unb 20' weftlidicv 

 gelegenen Siftrict jenjeiig berSonau? 



3n ber Spljntopíjanoíogte ift es fdjon feftgefteHt, 

 baf; bas 2tufblü£icn einer bejtiininten Sírt im ì£e= 

 [ten früher beginnt, ale unter berniéiben 33reite= 

 grabe in Dften. ©s ift leidit mögiidEj, bafi toir auf 

 bie Stnatogie berfeíbeit ©rfdjeinung and) in ber 

 Drnit^oppnologie ftofcen merben, boa) fami man 

 and) fd)on je|t behaupten, bafj bieje -r."> tägige SSer= 

 jpätung auf bem öftíidjen 33erglanbe jumeift auf 

 bas älrgument ber ©eep^e fällt. SMeje ©egenb 

 liegt nämtidj um 243 l'íeter büber, als ber SMftrict 

 jenfeits ber Sonati, mithin nutjj bie Temperatur 

 um 1'5 ©rab niebriger als bort fein, ©raueef, 

 jQorgoâ, 3tag5=©jt=3)îiïloâ liegen unter berfelben 

 Srette, bod) um 4°8' roeftiidjer unb um 284 Bieter 

 tiefer als 9ie'a, SRagn^jeben (fèermannftabf), ^oga^ 

 ras unb 3ìagt)=@nt;eb, unb bie 3d)toalbe fommt 

 bort um 7 - 7 Sage früljer an, als in ber íe|teren 

 ©egenb. SBarttm? SBeil bie alfölber (in ber Sief= 

 ebene liegenben) Stationen roärmer ftnb, als bie 

 Ijöfjer gelegenen fiebenburgifdjen. 



2(us ber ©ruppirung ber 1890 — 1891=er forft= 

 bei)5rblid)en Säten tjinfidjtlid) iljrer geograptjifdjen 

 Sreite unb ibrer £öi;e über bem ïlfeere&niueaii, er= 

 íjait man jenes befuttat, roelcfies folgenber 2lns= 

 roeiö barftellt. 



Aquila. II. 



17 



