I. 



ben állanak rendelkezésünkre. így tehát kény- 

 telenek vagyunk beérni egyes adatokkal. 



A fecske megérkezési adatokat, a két szélső- 

 ségből számítva, Herman Ottó az Aquila I. évi. 

 12 — 19. lapján a geográfiai koordinátákkal 

 együtt, de a tengerszini magasság elhagyásával, 

 feltünteti. A 9'4 fokú izotherma beköszöntését 

 Hildebrandsson müvéből: «Marche des Isother- 

 mes au printemps» vettem; megközelítőleg 

 megállapíthatjuk ezt ugyané mü alapján a 

 9 fokú izotherma mappájáról, számbelileg pedig 

 a 7— 8 lapon levő adatokból, hol a 0°, 1°, 2°, 

 3°, 4°, 5°, 6°, 7°, 8°, 9°, 10°, 11°, 13° izo- 

 thermák megjelenése ki van mutatva. Termé- 

 szetes, hogy ez mind csak megközelítő adat, 

 melyek az osztrák és magyar állomások kivéte- 

 lével, grafikus utón lettek meghatározva. Wild, 

 Oroszország hőmérsékleti viszonyait feltüntető 

 s már előbb említett művében igen hosszú tar- 

 tamú számsorokat közölvén, belőlök ugyancsak 

 grafikus úton meghatároztam a 9'4 fokú izo- 

 therma napját. Szem előtt tartottam Hann : 

 « Atlas der Meteorologie. 1887.» czímű művét 

 is, hol Hildebrandsson 9 fokú izothermája a 

 megfigyelő állomásokkal és egyéb helyekkel is 

 polaris projectióban közölve van. Ezekből a kö- 

 vetkező eredményre jutottam. 



9)iitl)in muffen mir une and) jd)on mit einigen 

 2Ingabcn begnügen. 



Tie SInfunftêbaten ber ®d)walbe ano ocn jtdcí 

 Srtremen berechnet, giebt fatnmt ben geograpbi- 

 fdjen (Sooroinaten, jebod) ofjne Seepfje £>err Otto 

 £erman im 1. Jahrgänge berSCquiía 5ß. 12 — 19 

 an. Ter Eintritt ber ^fotbenne non 9-4 ©rab ímirbe 

 bem SBerfe fèiÎbefcranbëfon'ê «Marche des Isother- 

 mes au printemps» entnommen; annàfiernb fönnen 

 mir oteo and) nad) ber Karte ber íyfotíjerme non 

 9 ©rab befíctben Kerfes, äiffernmäfjig aber ber 5)3. 

 7—8 entnehmen, mo bas Eintreffen ber Sfoderine 

 rmn 0°, 1°, î°, 3°, 4°, 5°, 6°, 7°, 8°, 9°, 10°, 

 11° nnb 12° ©rab bargetfjan ift. Scaturita) finb 

 bies alleò nur aprorimatiue 2lngaben, roeídje mit 

 9iusnabme ber öfterrcidnfdjen nnb nngarifdien ©ta= 

 tionen gvapbijci) beftimmt mürben. Ta SBiíb ín fei= 

 nem fdion ermähnten SBerfe in betreff ber Tempe= 

 ratun>erf)á[tniffe 9infflanbő langjährige Qafyhn-- 

 reiben mittfjeilt, rourbe ber Tag ber Sfoderine von 

 9-4 ©rab barano ebenfalls auf grapbijdiem Sßege 

 beftimmt. Stud) ber «Sitlaê ber Meteorologie» 

 (1887.) non Qann tourbe oor Singen gebalten, wo 

 bie ^fotbernte non 9 ©rab nad) .sMlbcbranbsfon 

 fammi ben 33eobad)tnngsfiationen nnb anbeten 

 Drten in ^ólai-projection mitgetbeilt wirb, ilio 

 Sìefnltat ftcűt fid) golgenbeâ Ijcraiis : 



