lis 



tarthatatlannak bizonyul, mivel az elköltözés- 

 In li késés az alacsonyabb fekvésű állomásokra 

 esik. 



Ha 100 — 100 méterre vonatkoztatjuk a diffe- 

 rencziát s az Y. és IV. csoportot, hol mindössze 

 1+9 eset szerepel, elhagyjuk, azon eredményre 

 jutunk, hogy az elköltözés hamarabb áll be : 



a III. mint a II. csoportnál 0"59 nappal ; 

 a II. mint az 1. « 0"80 nappal, vagyis 



átlagosan 0"70 nappal. 



100 méter magasságcsökkenésre tehát 0'70 

 napnyi elköltözésbeli késés jut. 



A magasabb fekvésű helyeket e szerint későb- 

 ben foglalja el, s korábban hagyja el a fecske, 

 mint az alantabb szintájat ; csakhogy tavaszszal 

 jóval nagyobb (3-0) a különbség 100 méteren- 

 kint, mint őszszel (0 - 7). E tényt megint a hő- 

 mérséklet sajátságos járására vezethetjük vissza. 

 Tavaszszal a magasabb fekvésű helyek sokszor 

 még hó alatt vannak, mikor a lapályon már 

 melegebb idő jár ; őszszel nem oly feltűnő az 

 ellentét síkság és hegy között. Ha hideg, fagy- 

 pont körüli idő köszönt be, kivált barometer- 

 maximum feltűnésekor, hegy, völgy egyaránt 

 hamar hűvösödik éjjel, sőt a síkság rendesen 

 jobban hűl meg, mint aránylag véve a hegyek. 

 Egyébként a hőmérsékleti csökkenések rendesen 

 nagyobbak, gyorsabban terjednek, mint a föl- 

 melegedés; ez utóbbi jelenség a tavaszt, az 

 előbbi az őszt jellemzi. 



S evvel eljutottunk ama másik kérdéshez, 

 mekkora a levegő hőfoka a fecske elköltözése 

 idején ? 



Az elköltözés szeptemberre esvén, ismerked- 

 jünk meg e hónap hőmérsékletével. Ugyanazon 

 állomásokat s ugyanolyan csoportosítás szerint 

 mutatom be most is, mint azt áprilisnál, már- 

 cziusnál tettem. Épen azért ismétlés elkerülése 

 végett a geográfiai koordinátákat fel sem tün- 

 tetem. 



A tenger színére redukált i\ órai hőmérsék- 

 let 1871— 1890-ben a következő: 



nähme unhaltbar erroeifì, roeil oie SBerfpätung 

 beim Sßegjuge auf bie tiefer gelegenen Stationen 

 fällt. 



Sßenn mir oie ©iffererç auf je 100 ÜDieter in 

 Sejieíiung bringen imo bie ©ruppe V. uno IV., 

 meldie im ©anjen nur 1+9 gatte umfaffet, meg= 

 [äffen, fo gelangen mir ya Pein :h'efultat, ban ber 

 SBegjug 



bei ber III. ale bei II. ©ruppe inn 0*59 Sage, 



bei ber II. alo bei I. (eruppe nin - 80 Sage, 

 baê beißt ini Sttîittel um 0-70 Sage früher eintritt. 



©iner 2lbnabine bei ber £iöhe mit 100 -Bieter ent= 

 fpricbt alfo eine SSerfpätung beê SBeg^ugeS non 0.70 

 Sagen. 



Tentimeli befejt bie Sdiroalbe bie böber aeie= 

 genen Drte fpäter unb oerläfjt fie aueb früher, mie 

 bas niebrtgere 9iiueau ; jebod) ifi int gfrübja^r ber 

 Untertrieb uro 100 Bieter größer (3'0) ale int 

 .VHTbfte (0-7). Tiefe Tbatfad)e tonnen mir roieber 

 auf ben eigentümlichen ©ang ber Temperatur 

 junteffübren. %m grüijting ftnb bie fjol)cr gelegenen 

 Drte oftmals nodi fájneebebeát, mo bod) auf ber 

 ©bene fdion marineres better berrfdit ; ini .s? erb ft 

 ift bie ©ifferenj juufdjen ber ©bene nub ben 33er= 

 gen nidit fo auffattenb. Stellt fid) faites äßetter, 

 etma unt ben ©efrierpunït ein, befonberS bei hohem 

 Sarometerftanb, fo fühlt mäbrenö ber SRadjt Serg 

 unb Ttjal gleid)inaf3ig fdjnell ah; ja bie ©bene 

 fühlt regelmäßig fogar mehr ab, als int Verhältnis 

 genommen bie Serge. Übrigens verbreitet fid) ber 

 Semperaturfatt gemöhnlid) int größeren 3Ra|e unb 

 fdfmetter, als bie ©rroärmung; biefe (entere (ivfd)ei= 

 nung diarafterifirt ben grübling, bie frühere ben 

 £erbft. 



llnb bantit mären mir ju jener noeiten Àvage 

 gelaugt, mie hod) ift ber SBärmegrab bei beut 2Beg= 

 311g ber Sdjmalbe? 



Ta ber SBegjug auf ben September fällt, motten 

 mir unó mit ber Temperatur biefes ÏRonateS befannt 

 ntadien. 3» Dem Sejjufe mögen biefelben Stationen 

 unb in berfelben ©ruppirung, mie bieS beint Slpril 

 unb 2Wärg gefchah, angeführt fein. Um SBieber 

 l)o(iing ut oeviueiben, merbeit bie geograpt)ifd)en 

 ©oorbinaten bei Seite gelaffen. 



Tie auf baê Dfeereániueau rebucirte 24 ftünbige 

 Semperattir mar in ben 1871— 1890 fahren foU 

 genbe : 



