1 rio 



tünemény bizonyos határozott hőfoknál jelent- 

 kezik, s hogy ugyanaz sok vándormadárra 

 nézve is áll; ha vájjon a füsti fecske vonulá- 

 sára aézve meghatározták-e azon hőfokot, mely- 

 nél jelentkezni szokott ? 



1895 október 8-án Upsalában kelt levelében 

 ezt írja : «Azon törvényt, a mely szerint minden 

 fänologiai tünemény mindig ugyanazzal a hő- 

 mérséklettel jelenkezik, itten először Hűlt Rag- 

 nar az ő «Recherche sur les phénomènes pério- 

 diques des plantes» (Nova acta Soc. Seg. Scient, 

 Upsal. Vol. XI. No. 2. 1879.) czimü müvében 

 mondotta ki. Ezen törvény mindazonáltal nem 

 egészen szabatos, ha nagyobb földrészekről van 

 szó, a mint azt Hoffmann és lime kimutatták. 

 Mar I Inlt figyelmeztet arra,, hogy a tünemény 

 északi és déli határán késés mutatkozik, és hogy 

 a magas Északon a napos éjjelek gyorsulást 

 okoznak, mert éjjelek nem lévén, a fejlődés sza- 

 kadatlanul tovább folyik. 



A mi a madarakat illeti, ezeknek a hőmérsék- 

 hez való alkalmazkodása még nagyobb mérték- 

 ben csak megközelítő valami. Hiszen az ön 

 adatai szerint a Hirundo rusücan&kü -\ -9' -hoz 

 való alkalmazkodása Magyarországra, Chris- 

 tianiára és Lulea-ra nézve igen jónak látszik, 

 mert végre is 3 — 4 nap nem jöhet itt tekintetbe, 

 a mennyiben egyrészt az izothermának vándor- 

 lása, mint azt dolgozatomban határozottan 

 megmondtam, nem tarthat nagy igényt pontos- 

 ság dolgában, és másrészt a fänologiai tüne- 

 mények megfigyelései nem ugyanazokra <t: 

 évekre vonatkoznak. 



Ellenben a különböző madarak Svédország- 

 ban különféleképen terjednek el, a mi a mellett 

 bizonyít, hogy a hőmérséklet nem az egyesegye- 

 düli mozzanat, a melyhez igazodnak.» Mint 

 utóirat áll: a «Hirundo msticát itt nem figyelik 

 meg». 



Ebből tehát az derül ki, hogy a füsti fecske 

 vonulása a 9 (9 1 1) fokú izothermával Svédország- 

 ban nemcsak nincs megállapítva, hanem hogy 

 kísérletet sem tettek meghatározására; mert 

 különben említene azt Hildebrandsson, mint- 

 bogy épen ebben az ügyben fordultam hozzá 

 felvilágosításéit. 



A fecske vonulásánál, nevezetesen tavaszi 

 vonulásánál, két kérdés merül lel : 



1. Miért jelenik meg a, fecske hamarabb dé- 

 libb, mint északibb, dolili alantabb, mint maga- 

 sabb fekvésű vidéken ? 



innig 6ei einem beftimmten SBörmegrab auftritt 

 unb bafj bieê and) biiifiditlicb oteler SBanberoögel 

 gültig ift, mit ber Sitte: ab man bort fjtnftdjtítáj 

 eco ;îngco ber 9fawdjf<$roal6e jenen üEBärmegrab 

 beftimmt bot, bei lockbem fie jii erfebeinen pflegt? 



3n feinem kertben com 8. Dftober 1895 fdireibt 

 evano Upsala: «©da ©efe|, bafj jebeS pbänolo= 

 gifebe Sßbänomen fteto mit berfelben Stemperatili 

 auftritt, nmrbe bier guerft non Sftagnar §ult auo= 

 gefprodjen in feiner Slbbanbhmg Recherches sur 

 les phénomènes périodiques des plantes (Nova 

 Acta Soc. Reg. Scient. Upsal. Vol. XI. Jìr. -. 

 1879.) S)ie§ ©efefc ift bod) uid)t ganj exact, roenn 

 e§ [ich, um größere ©rbtfjetíe fjanbeít, rote .s>off= 

 man imb "sbne bemiefen baben. ©ebon fëutt machte 

 Darauf aufiuerffain, baft eine SBerfpatimg an ber 

 9îorb= unb Sübgränje beê 5|3Î)anomenâ eintritt unb 

 bufi im beben -Korben bie fonnigen 3íád)tc eine 33e= 

 fcfjíeinigung ocrurfacben, benn ba cô feine ladite 

 giebt, fo gebt bie ©ntroiáetung ofjne Unterbrechung 

 fort». 



«2Ba§ bie 33ögel betrifft, fo ift ibvc 2tnpaffung mit 

 ber Temperatur nodi mehr approjimotiü. Tie 2tn= 

 paffung ber Eirundo rustica mit + ( -> Cl febeint ja 

 nad) 31uen Angaben für Ungarn, Ê^rtftiama unb 

 i'uleä febv gut su fein, benn 3 — 4 Tage fann man 

 bier nidit in SSetraäjt ncbiuen, ba einerfette bie 

 28anberung ber Jsfotbernien nid)t, mie id) in ber 

 iHbbanblung auobrüdlid) gefaßt babe, auf febr 

 grafìe ©enauigíeit älnfprucfj madieii tonnen, unb 

 anberfeitö bie ^Beobachtungen ber pïjanologifdjen 

 Sßtyänomena uiebt bie fei ben ^abve umfaffen». 



«Tagegen oerbreiten fid) nerfebiebene SSögel in 

 ©einrieben auf oerfd)iebene SBcife, roa§ beraeift, 

 baf; bie Temperatur nicht ba§ etnjige SJloment 

 ift, monadi fie fid) riditeli». 3(lő 'îîadifdjrift ftebt : 

 «Hirundo rustica mirb hier uidjt beobachtet». 



Tarano erbellt alfa, bajj ber 3ug ber ©dnoalbe 

 mit ber '.) (9'4) graoigeu Sfotberuie in ©djroeben 

 niebt nur nid)t fcftgeftclit ift, fonbern bafi man nidit 

 einmal ben 3Serfudj gemacht §at, fie ui beftimmen : 

 fonft mbdjte bieS £>err <QÌIbcbraubofau ermahnen, 

 roeit id) mid) eben in biefer Angelegenheit an ibn 

 um älufflärung geroenbet (jatte. 



33etm ©cbmalbcnuigc, namentlich beim %xüfy 

 jatjrêjuge, tanebeu jroei fragen auf: 



1. SBarum erfebeint Pie ©cbmalbc früber auf 

 fiiblicbercn, alo auf nbrblidieren, früher auf nicbvU 

 ger, alo auf Ijbljer gelegenen ©egenben? 



