151 



2. Miért mutatkozik egj'ik évben hamarabb, 

 a másikban később ugyanegy helyen '.' 



Az első kérdésre az a feleletem : azért, mert 

 az izotherma (9° vagy 9-4°) is előbb délen, 

 később északon, hamarabb alacsonyabb, mint 

 magasabb fekvésű vidéken szokott beköszön- 

 teni. 



A második kérdésre a felelet szintén az első- 

 ben foglaltatik. Ha az izothernu. a szokott idő- 

 pontnál később mutatkozik, a fecske is később 

 érkezik meg ; ha a szokottnál korábban, a fecske 

 megjelenése is koraibb, miként ezt Herman 

 Ottó az 1890. és iSDl-ik évre vonatkozólag ki- 

 mutatja.* Részletesebb kutatás a jövőnek va- 

 gyon fentartva. 



Még egy szót a fecske vonulásának magassá- 

 gát illetőleg. 



Mekkora e magasság ? 



Minthogy a fecske már fagypont körüli hő- 

 mérsékletnél eltávozik, vonulása csak is oly 

 légrétegben történhetik, melynek hőfoka a zérus 

 felett van. Magasságát könnyen kiszámíthatjuk 

 a föld színén uralkodó hőmérsékletből. 



Ha soraimmal csak némileg hozzá járulhat- 

 nék is a madárvonulás nagyszerű tüneményé- 

 nek megfejtéséhez, a legőszintébb köszönetet 

 mondanám Herman Ottónak, hogy e kérdésnek 

 meteorológiai szempontból való bolygatására 

 ösztönzött. Nem fejezhetem be szebb szavak- 

 kal rövid értekezésemet, mint ha Middendorffal 

 mondom: «Ha évek hosszú során át folytatott 

 megfigyelések útján igazi, helyesen kiválogatott 

 megérkezési átlagok birtokába jutandunk, tisz- 

 tán látunk majd ott, hol eddigelé csak sejtel- 

 mekkel kellett beérnünk».** 



* A madárvonulás elemei. 77- 

 ** U. o. 37. 1. 



-79. 1. 



-2. aBctnuti geígt fio fid) auf einem nub beuifelûeu 



Orto in cinem Iga&re früher, ini antimi fpäter? 



3)ie 2(ntiuort auf bie erfte grage ift : barum, moil 

 and) bie Sfotherme (9° ober 9'4°) früfjer im <&üi)e\\, 

 fpäter im Sorben, früher in niebriger gelegenen 

 ©egenben, al§ in tum höheren einzutreffen pflegt. 



©ie SXntroort auf bie jroeite grage ift in ber 

 erften inbegriffen. 2Benn bie gfotfierme fid) fpäter 

 alò jiir gerooi)iiten Seit jeigt , fa fournit and) 

 bie 3d)iualbe fpäter au; men n fie aber früher alo 

 geraöbulicb eintrifft, fo ift and) baö ©rfdjeinen ber 

 ©d)roalbe ein seifigeres, mie baê .Qerr Dito germán 

 6ejüglid) ber fairre 1890 uni 1891 nadjgeroiefeii 

 í;at.* ©ine mehr auoführlídje Uuterfudmng ift ber 

 3ufuiift üorbeljalten. 



s )iod) ein SBort bie £>ölje bee SdiroalbeujugeS be= 

 treffenb. 



SBeldie ift biefe &öík? 



Subem bie ©d)tt>albe fid) fdjon bei Sempera: 

 turen unt ben ©efrierpunft entfernt, faun ibr 3ug 

 nur in földjén ßuftfdjidjten ftattfinben, béren 3Barme= 

 grab über 9íuű ift. S)ie ijöíje berfelben faun (eid)t 

 beredjnet roerben auf ©runb ber Temperatur, raeídje 

 auf ber (Srboberflädie berrfdit. 



SBeiin id) mit meinen feilen uir Söfung bee 

 großartigen ^ íj ä í x o i u e 1 1 bee SSogeljugee aud) nur 

 einigermaßen etroas beigetragen babe, fo möd)te id) 

 beut gerrn Ctto fermati meinen aufridjtigften 

 Sani fpred)en, baf3 er sur Erörterung biefer grage 

 in meteoroiogifdjer §infìd)t mici) angeeifert £>at. 

 3d) fami meine Eurge SUdjanbtung mit feinen fd)ö= 

 neren îBorten fdjtießen, aie roeun id) mit s Mbben= 

 borff fage: «SBenn langjährige 33eobad)tungôreibeii 

 unó eiiift íuirflidje, íuohlgefidjtete íliittelmertíje ber 

 Slníunfteaeiten bieten, werben mir bort fiar fefjeu, 

 roo bieder nur non SLîermutbungen bie Siebe fein 

 fami».** 



* ©te ©lemente bes ííogeljuges. Sß. 77 — 79. 

 "* Sbib. % 37. 



