\r»-i 



A füsti fecske tavaszi vonulásának helyi alaku- 

 lása a Szász királyságban.* 



(ÍAAL ÖASTON-tÓl. 



A mikor — 1893-ban - Herman Ottó, a M. 

 (). K. főnöke, adataink magvát s egyúttal leg- 

 nagyobb részét a Blasius-ok braunschweigi 

 könyvtárában kivonatolta, Szászországra vonat- 

 kozólag csupán egyetlen egy forrásmunkái 

 talált: «Meyer és Helm: IV. Jahresbericht 

 (1888) (In- ornith. Beobachtungsstationen hn 

 Königr. Sachsen. Dresda és I Ieri in». Ami nem- 

 zeti múzeumunk könyvtárában is csak ez az 

 egy kötet volt meg, úgy hogy «a füsti fecske 

 tavaszi vonulásáról» (Aquila. 1894. 1— II.) szóló 

 dolgozatában Szászország középszámát csak ezen 

 egy évfolyam adataira támaszkodva állapíthatta 

 meg. Az ott megállapított középszám apr. 45. 



volt. 



A M. 0. K. azóta az említett munka mind a 

 (I kötetét megszerezte, s ezáltal ma abban a 

 helyzetben van, hogy az akkor megállapított, 

 ecry évre támaszkodó középszámot, az összes 

 I— VI. évfolyamok alapján revideálhassa és 

 ellenőrizhesse. 



De mikor a teljes munkát megkaptuk, kitűnt 

 hogy annak segélyével még egyéb czélokat is kö- 

 vethetünk. A Meyer-Helm-féle Jahresberichte-k 

 ugyanis, de kiválóképen a VI. évfolyam a segéd- 

 tudományok oly nagy apparátusával van fel- 

 szerelve, hogy annak alapján vizsgálódásunkat 

 egy egészen új irányra is kiterjeszthetjük, arra 

 ugyanis, hogy miként megy véglie a vonulás 

 helyi alakulása egy ily aránylag kis területen, 

 és látszólag minő okok befolyásolják azt ? 



Igaz ugyan, hogy még ez a VI. Jahresbericht 

 sem öleli fel a segédtudományokat oly mérték- 

 ben, mint a hogy az egy ily rendkívül ingadozó 

 jelenségnek a milyen a madárvonulás, helyes 

 megbirálásához okvetlen szükséges volna, mégis 

 jóval többet ád, mint akármelyik más hason- 

 irányú mű az összirodalomban. 

 # 

 De térjünk át magára a dologra. És pedig 

 tárgyaljuk le először is Szászországot általá- 

 ban, s csak azután vegyük elő a vonulás helyi 

 alakulásának kérdését meteorológiai alapon is. 



* A feldolgozás kísérlete egyszersmind pótlék a 

 «Füsti fecske tavaszi vonulásáról» czímü czikkhez, és 

 (Aquila. I. 1894.) 1894 ben, tehát Hegyfoky Kabos 

 czikke előtt készült el. Herman Ottó. 



^U'ifudj einet Tavftclluiiit ï>co Őocaíjurjea ïter 

 !ììnitri)fri)Uiall»c ini Hónig re irt) e 2rtrl)fcit.* 



Gearbeitet non ©afton von Waal. 



3ÍÍS ber Et)ef ber Una,. Cru. ©entrale, Otto £er= 

 man, hit ,\abre 1893 ben gröeten Àlieil unferer 

 3ugSbaten út bet Gibliotbef GÌ a tuie, in Staun« 

 fc^Toeig ejcerptei te, fanb et für ©acJtjfen blofs ein 

 eínjtges DueŰenroetf: ben IV. A ab reo beriebt 

 (1888) ber orniti). SeobadjtungSftationen 

 im Röntgt, ©adi fen non 21. 33. Diener unb 

 %. .Sgelili. TreSben unb Settin. ^n ber Stblio= 

 tbef unfereS SftationaküJcufeum'S mar ebenfalls nur 

 biefet einjige Sanb üorljanben, jo bafj bei ber 33e= 

 atbeitung bes gfrüljltngSjugeS ber Üiaudifdiroalbe 

 (in Slquiía 1894. I— II.) nur auf Safts btefes 

 einzigen 3>ar)tfjangeS bas Zeittel: 21 pr. 15. fût 

 Sadtjen feftgefteUt roetben tonnte. 



Son beni oben erroätjnten SBeríe beftfct bie U. O. 

 Ê. bure!) 9caà)fd)affung min int ©anjen fedte (I — VI.) 

 íyaí)tgcmge. Tie Síadifcbaffiing gefdial) unt bas t>a- 

 malo angegebene ïfctttel etneo etnjigen 3 a 'ircő auf 

 Safts fäunutlidjer Sabrgänge eoutroUieren ,ui fön= 

 neu. 3ÜS nur baâ SGBetï in bie föänbe betauten, 

 faben mir, bajj bie §D<cei)er=$eítnS'fcJjen 3 a í) l ' ee = 

 (lerid)te I — VI., befonbets aber ber legte ^a^tgang, 

 mit einem foídjen Slppatate ber Jeilferotffenfdjaften 

 oerjeben ift, bafj betfelbe ben Sßerfucj^ einer Unter= 

 ftidning in einer gang neuen 9ìid)tung: ber ©e= 

 ftaltung beS SocalsngeS unb ber mugliaceli 

 Utfadjen berfelben mögttä) tnadit. 



2lud) btefec VI. ^abreôberidjt befi|t jroat nod) 

 liidit — mie mir fetjen roetben — alle fèilfsbaten in 

 földiem Umfange, mie btefelben jut richtigen Se= 

 iirtljeiluin} einer fo bcroeglidjen ©tfäjeinung etfot= 

 berlid) ftnb, er giebt aber bennodi uiel metjr, als 

 alle übrigen, benfetben 3roeá oerfolgenben Slrbeiteii 

 ber ©efammt=£tttetatut. 



üffitr motten nun an bie Seatbettung ber neuen 

 Taten fdjteiten. Uuterjucbeu mir juetft Sadifen 

 im Sítlgemeinen, unb bann etft bie ©eftal= 

 tung beò Socaljuges auf ©tunb ber metes 



o r o l o g i f a) e 1 1 (§ r f d) e i n u n g e 1 1 . 



* 3uglcid) îîadjtrag }um «griiljlingajuge ber SRout^» 

 jdjioalbe». (aquila. I. 1894.) 2>cr Slrtifel mürbe i. 3. 1S9* 

 al(o »or jenem 3<tcob £egt)fofr/S getrieben. 



Otto § e r m a n. 



