155 



(1885 — 1800.) évfolyamok adat-sorozatai által. 

 Két nap különbségnek — a jelenségnek ily 

 nagy általánosságban tartott vizsgálatánál — 



nagy fontosság nem tulajdonítható ! 



* 



Az eddig elmondottakkal letárgyaltuk érte- 

 kezésünk azt a részét, mely «A fecske tavaszi 

 vonulásáról« czímű czikk pótlékát képezi; de a 

 szászországi megfigyelések és e megfigyelek 

 módja — mint már említettük — olyan, bőgj' 

 nemcsak ily általánosságban tartott kutatást 

 enged meg, hanem a részleteseim kérdések egész 

 csoportjának megvitatását is lehetővé teszi, me- 

 lyet az alábbi közös czím alá foglalva kisérlünk 

 meg letárgyalni. 



* 



A vonulás helyi alakulása Szászországban. 



Az összes eddig publikált szász megfigyelé- 

 seknek, valamint a megfigyelési állomások föld- 

 irati fekvéseinek birtokában, vizsgálódásunkat 

 először is arra a kérdésre terjeszthetjük ki : 



I. Befolyásolja-e már ily kis területen is mint 

 Szászország a füsti fecske korábbi vagy későbbi 

 beérkezését a megfigyelő állomás déli vagy 

 északi fekvése, úgy a mint azt a jelenség egé- 

 szének vizsgálatánál (Aquila I. 1894.) Herman 

 Ottó kutatásaiból láttuk? s ha igen : annak le- 

 folyása évenkint ugyanaz marad-e? 



A Meyer-Helm-féle Jahresberichte-k meg- 

 figyeléseihez a már említett földir. meghatáro- 

 zásokon kívül még a tenger színe feletti magas- 

 ságok, a helyrajzi leírás, s a mi különösen ki- 

 emelendő az évnek meteorológiai jelenségei is 

 hozzácsatolvák. S habár a meteorológiai jelen- 

 ségek csak évi-, a hőingadozások pedig csak 

 havi közép-ek alakjában advák, a mi az eset- 

 leges késés vagy a nagyon is korai beérkezés he- 

 lyes és beható megbirálásához még távolról 

 sem elég ; az alkalom mégis nagyon is csábító 

 egy oly irányú kutatás foganatosítására : 



II. Kimutatható- e bizonyos összefüggés a 

 vonulási jelenségek s a vonulási hónapok hő- 

 ingadozásai között, nem hagyva figyelmen kí- 

 vül a megfigyelő állomások tenger sz. f. magas- 

 ságait sem ! ? 



I. 



Hogy az első kérdésre megfelelhessünk, ha- 

 sonlítsuk össze az egyes évek adatait a meg- 

 figyelési állomások földirati fekvései szerint : 



©rfdjeiiumg — nidjt für luefentlidj betrachtet 

 werben. 



3Rit bem bieder ©efagten formten mir unferen 

 üftadjtrag and) beenbigeu, märe bas SBefen bes fad)= 

 fifdjen 23eobaditungsapparates, rote fdjon bemerft, 

 nidjt ein földies, lueldies bie Söebanbíung audi nod) 

 anberer fragen erlaubt, ©a biefe fragen fid) auf ein 

 oerl)ältnif3inäf;ioi ftetneë Territorium — man fomite 

 fagen — auf eine Socatgeftaltung bes 3 u 9 eö be= 

 jieben, oerfudjen mir biefeiben unter bem gemein= 

 famen Eitel ui oefianbeln : 



îcr Voral.vii) in 2rn1|ien. 



3>m Sefifce ber fedje $aï)rgange fäd)fifd)er S3e= 

 obadjtungen, fammt püuftlid) angegebenen geo= 

 grapf). Sagen aller fädififdien äSeobadjtungspunite, 

 fönnen mir unfere Unterfudjungen uor allem auf bie 

 fvrnge ausbeuten : 



I. Db fajon bei fo f leinen Territorien, 

 10 i e 3 ad) feu, ein conft anter 3ufammen= 

 fjang jroifdjen betn fr üb even ober f päter en 

 ©rfdjeinen ber SRauájfájroatbe unb ber füb= 

 lidjeren ober nörblidjeren Sage ber 33 e= 

 obadjtungspitnfte nadijuioeifen märe, fo 

 10 i e ro ir b i e 5 bei b e r 33 et r a dj tung bes 3 n g e e 

 im allgemeinen aus Dt to gentian's Unter; 

 fud)iingen (2Í q ni la. I. 1 894.) gef eïjeu babén? 



!yn ben äJtener'fdjen $afyreêberidjten fínb außer 

 ben eben ermähnten geogr. SJaten, and) bie §öíjen= 

 neríjaltníffe, topograpbifdien 33efdjreibungen, unb 

 — roas befonbers beruoruil)eben ifi — aud) bie me= 

 teoroíogifdjen ©rfdjeínuncjen angegeben. SBenn bie 

 meteoroíogifdjen ©djroaníungen aud) nur in „jaf)= 

 res=, unb bie Steinperaturoeränoerungeu nur in 

 ■Bìonatsmitteln augegeben finb, mas 311 einer 

 richtigen Seurtbeiliing ber etroaigen SBerfpätung 

 ober bes »orjeitigen (Srfdieinens, nod) beiroettem 

 nidjt aulreidjenb ift : fo ift bie ©elegenbeit bod) Diel 

 ju oerlodenb, als baj) nidjt eine entfpredjenbe Unter= 

 fudjung geroifjermafjen angezeigt roäre. 



Sie IL $rage ift: ob ein et 10a ig er 3ufam= 

 men bang 31U tf d) e u ben 3 'if, se rfdiei innigen 

 unb òen £emperatur = i<eii)áltniffen ber 

 3iigsmonate, fo a net) ben §őljenunterfájie= 

 ben Der 58eobad)tuugs:@tatíonen nadjroetâ= 

 bar nuire? 



Um auf bie erfteÇrage eine aiutatori ju erbalten, 

 oergletdjen mir bie einjelnen Salire nadj ber geogr. 

 Sage ber 2lnfunft§4punïte. 



20* 



