(60 



Nem akarom a megfigyelő jóhiszeműségéi 

 kétségbe vonni, de ezen semmi által nem oka- 

 datolt sőt ellenokok által erősen kétségessé tetí 

 feljegyzést mégis vagy tévedésnek kell tarta- 

 nunk, vagy legalább is egy oly annyira magán 

 álló rendkívüli esetnek deklarálnunk, amelyre 

 némi elfogadható magyarázatot csakis az adhat, 

 ha feltesszük, hogy valami nagy vihar által el- 

 kapott s odavetett — egyes — madárról van szó. 



Az ilyen véletlen eset azonban — mint a féle 

 rendkívüli esemény — tudományos összehason- 

 lítás czéljábó] tekintetbe semmi esetre sem jöhet. 



Következtetésünket maga a szerző is támo- 

 gatni látszik, mikor mart. 18-ig többé egy fecs- 

 két sem jegyez, akkor azonban azt mondja : 

 «Is —20-ig többszörösen érkeztek!» 



E rendkívül korai dátumot tehát nem vesz- 

 szük figyelembe, hanem szabályszerű első meg- 

 érkezésnek ugyanezen megfigyelő második fel- 

 jegyzését mart. :/S-át fogadjuk el, a mi a hő- 

 ingadozási táblázat adataival is megegyez. 



Most még egy feltűnő jelenségre akarom a 

 figyelmet felhívni, arra ugyanis, hogy Plauen- 

 ban a fecske megérkezése teljesen összeesik a 

 bőmérsók emelkedésével. Lehet, hogy az egész 

 dolog puszta véletlen, szerény anyagunk leg- 

 alább második hasonló esetet nem mutat fel; 

 azért távolról sincs szándékunkban az okozati 

 összefüggést már most apodietice kimondani, de 

 mint feltűnő jelenséget teljesen figyelmen kívül 

 hagyni sem szabad. 



Plauen-ben ugyanis április 14-ike volt a leg- 

 hidegebb nap ( — 3"9°), 16-ika pedig a legmele- 

 gebb (+ ls-i > íj tehát egy nap alatt igen nagy 

 hőemelkedés ment végbe, s a hőemelkedés nap- 

 ján — apr. 15-én - - a fecske tényleg megér- 

 kezett ! 



A másik két állomáson hasonló összetalál- 

 kozása a két jelenségnek nem constatálható : 

 de bizonyára nyilt kérdés marad, hogy e jelen- 

 ségek ilyetén összetalálkozása nem-e lenne min- 

 den vagy legalább is sok esetben bebizonyítható, 

 ha rendes időjárási napló állana rendelkezé- 

 sünkre, melynek alapján a beérkezési dátumo- 

 kat a hőingadozásokkal nap-nap után egybe- 

 vethetnők ? 



S most még csak a megfigyelő állomások ten- 

 gerszínfeletti magasságaival kell leszámolnunk. 

 Ezek — mint hőingadozási táblázatunkban lát- 

 ható - - a hőingadozásokkal tartanak lépést. 

 Minél magasabban fekszik az illető állomás, 

 annál kisebb a havi «igazi középhőmérsék» s 



93eobad)terâ nicht oejiuetfeln, muffen aber biefe 

 tuircl) Mielite begrünbete — alluifriibc 3ìotiriing 

 entroeber für eine Sinneetäufainrig ballen, ober 



menigliene, für einen fo alleinftcbenbcu, auficr 

 geiobbnlicbeu ,"yali, mclcbcr fidi hüriifteno baburdfj 

 begrünben ließe bajj oielleidjt eine einjige Sdimalbe 

 burd) einen Sturili eingetrieben rourbe. Solche 

 enentiielleu gälte főimen aber für unfere Qxoeâe, 

 aie 33erg(etcf)ungêtnaterial nicht in Setradjt gegogen 

 roerben. Tao bemeiù ber äVobacbter auch iclbít 

 baburd), bafj er bit. 18. feine Sdmmlbe mehr im 

 tiert, bann aber fagt: «non 18 — 20. uielirfacb !» 



Sßir iaffen alfo biefeë aűjufrüí)e Tatuili aufjer 

 2(cí)t, unb neínnen ale. erften regelmäßigen Sin 

 Eunftstag Den is. b. SDÌ. an, unie Dem Temperatur: 

 3tuêtoetê audi imllfoinnien entforicht. 



Seoor nur auf Die l'lbbaiiPluug Der .vuibcnoer; 

 fjältniffe übercu'ben, niiif; idi nodi auf einen cclatan 

 ten Àall Dec gufammenf allena ber 'Jin fun ft 

 mit Der TeutpcratiirocräiiPcrung Die 3luf= 

 merffamfeit lenfen. ©ê faun mold audi jufäuig ge= 

 febebeu fein, mir fbunen roenigften§ mit bem jeligén 

 nodi ärnilicben SDiateriaíe nur einen einzigen gall 

 aufroeifen; mir mollen audi ben ^ujauuuenbaiut 

 nicht alò ein Tognta aufftcllcn, gang außer 3lcbt 

 bürfen mir iljn aber Doch niebt Iaffen. 



3n flauen mar nämlid) ber 14. 2(pril ber fäl-- 

 tefie Tagi— : J .-'.i u ,t ber mdnufte bagegen i + 18-G ) 

 ber 16. 2Iprü; innerhalb '■'< lagen alfo eine feljr 

 grope Steigerung ber Temperatur, unb au biefem 

 Tage — bem r>. Stprtl — fournit and) riditig bte 

 Sdimalbc an. 



Sei Den anberen groei Stationen ifi btefer gall 

 uidjt 311 conftatieren, jebenfaűő aber fraglia;, ob bieë 

 nicht in jebem galle 511 bemeifen märe, batten mir bas 

 ganje ïeiuperatur:Tagebud) nor uns, um Die 3Ser 

 änberung ber Temperatur Tag auf Tag eontrollie 

 reu unb mit Den Stnïunftêtagen oergleicheii 511 

 fönueii. 



(So mären nur nod) bte .sMihcnoerhäitiiijic in S3e= 

 tracht 511 kiéljen. Tiefe halten — mie mir jelien 

 mit Den Temperatur "Jlbmcicbiingen Den gleichen 

 Sdjritt. ;Ac höher bie Orte gelegen, befto fleincr bac 

 monatliche «umbre Mittel» unb befto fpäter ber 



