U',i> 



későbbi megérkezési (a mennyire legalább bá- 

 rom - sajnos hogy csak három - állomás 

 egy évi adataira támaszkodva kimondani lehet) 

 a havi hőingadozások «igazi középszámaival» 

 megfordított arányban áll, és pedig: minél ma- 

 gasabb egy es ugyanazon hónap «igazi közép- 

 hőmérséke» valamely állomáson, annál korábbi 

 a beérkezés dátuma. S itt még meg kell jegyez- 

 nem, hogy -f-5"4° roll ezen legalacsonyabb havi 

 «igazi középhőmérsék» melynél u fecske még 

 megérkezett. 



2. Ellenben a tengerszínfeletti magasságok — 

 legalább ha a különbségek csak ily kicsinyek, 

 mint a jelen esetben — a beérkezéseket nem 

 befolyásolják szembetünőleg ! 



Az elért eredmények nagyon ösztönöztek arra, 

 hogy vizsgálataimat a többi 5 évre is kiterje- 

 szem, hogy a temperatura befolyása a vonulásra 

 állandóan, minden évben kimutatható-e vagy 

 nem, de sajnos a munkát ilyen alakjában fel 

 kellett hagynom. Meyer meteorológiai kimuta- 

 tásai az 5 előző évről nagyon hiányosak. Csu- 

 pán a havi maximum és minimumok advák, de 

 naptári dátum s havi középszámok nélkül. Ezen 

 évek adataiban tehát összehasonlításra alkal- 

 mas anyagot nem találtam. 



De még az 181I0. év vizsgálatánál is sok igen- 

 igen fontos adatot kellett nélkülöznöm, mint a 

 minők : a légnyomás, csapadék, időjárás, szél- 

 irány etc., mert ezek csak évi középszámokban 

 vagy perczentekben advák, s így egy a dolog 

 lényegére irányuló, beható helyi vizsgálatra 

 alkalmatlanok voltak. 



Következtetés : 



A fecske szászországi vonulásának - — mint 

 helyi jelenségnek — vizsgálása, sok nehézséget 

 és hiányt éreztetett velünk, de épen ezáltal ju- 

 tottunk annak is tudatára, hogy e czél szolgá- 

 latában a tudománynak mily segédeszközökre 

 van szüksége. 



A meteorológiát, mint az ornithologia segéd- 

 tudományát még nem méltatjuk és használjuk 

 fel oly mértékben, mint a hogy azt a dolog meg- 

 kívánja sőt követeli. Daczára hogy már mostani 

 alakjában is biztos alapot nyújt egyes túl kora 

 vagy túl későinek tetsző megérkezési dátumok 

 ellenőrzésére és felülbírálására. 



Hogy azonban egy ilyen kisebb területre vo- 

 natkozó u. n. hcliji vonulás lényegét megköze- 

 líthessük, hogy annak igazi s minden részleté- 



in i v unf f f e h '-'l h o í P v h di, (eib e r, u u e a u f b i e 

 Baten inni 3 Stationen 6afiren fönnen) 

 mit ben monatlichen «uialjvcn SDÎittetn» in umge= 

 felnicin 33erf)aítntffe ,m ftet)en, b. i. je höher in 

 c i n c ni it n b b e ni i c l b e il SDÌ o nate boo « umbre 

 Witte!», befto früher baê Eintreffen. - lia i ft 

 nod) J it c v m ä 1) n e n, b a J3 + 5-4° o a o « m a b r c 

 9)J i 1 1 c 1 » g e m e f e n, m o b i e 3 et) m a l b e n o áj 

 e r f à) i c n. 



2. Sie frőlienwrfdriebcubeiten fdjeinen bagegen 

 - roenigftenê menti fie fu Hein finb, mie in linfe: 

 reni Àalle — ba§ eintreffen nidit 6efonbers 511 6e* 

 einfinden. 



Tie erreichten ERefuItate haben mieb in grofee 

 33erfud)ung gebradjt, bie Unterfucbung auf bie übrú 

 (len ô ^abre ebenfalle auêjubeljnen, uni 311 feben, 

 ob ber lîinfiiifï ber Temperaturänberungen ala con= 

 ftant in einem (eben %al)xc bemeiobar märe ober 

 nid)t, id) babe aber bie ílrbeit, IciPcr, aufgeben 

 muffen. Tic meteoroi. Tafeln ÜRener'ö finb in ben 

 ô uorangebeuben ^atn-ecberidjtcn 511 mangelhaft. 

 ©ô finb bloo bie monatlichen Sölarima unb -Dctnima 

 angegeben, unb and) biefe oline «mabre -Kittel» 

 unb obenbrein ohne Eingabe ber falenbarifdjen Ta= 

 ten. S» einer S3ergteidjung fanb id) bemnadj in ben 

 Angaben jener $áf)ve feinen Stü|punít. 



Sind) bei ber Unterfudjung beò Sahrco 1890 babe 

 id) nod) niandje, fcbr midjtigc, dactorén, mie : Sufh 

 brud, gfeudjttgieit, Dcieberfdjlag, it>inbrid)tung ent= 

 bebren muffen, ba biefe nur in ^abreo--ï)iittefn, ober 

 in 5ßrocenten angegeben, jur Senkung für eine 

 auf baê 2Befen ber Sadie gerichtete locale Bcarbci 

 tiing ungeeignet marcii. 

 * 



(fanclufion. 



Tie Bearbeitung beò ßocaljugea in ©adjfen, auf 

 bie jetzigen fèilfêmateriaiien geftütu, bat uno manche 

 ©dimierigfciten uub niandie ÜJiängel fütjlcn laffcn ; 

 fie fjat uno aber jugleidj eine nähere ©infidjt in bas 

 — für einen fotdjen 3 roe< i nbtbige — §iifòmate= 

 viale gemährt. Tic äJieteorologie, alò cine £)ilfê= 

 mifíenfebaft ber Ornithologie, ift nod) nid)t in einem 

 földiéin l'iafic berürffichtigt unb 6enü$t, alo bie 

 Sacfje co notbmeiibig, ja fogar alò iinentbebrlicb 

 cruH'ifet. :Csit ihrer jefctgen gorm ift fie aber fd)on 

 eine fidjere Safte für bie fritifdic lì ontro Urning 

 einzelner alo 311 früh ober ,ui fpät erfebeinenber 

 2lnfunftöangabcn. 



Uni aber bem gangen Verlaufe cineô Territoriab, 

 beiier gejagt SocaljugeS näher treten 511 tonnen, 

 uub ein mahres, in jeber einzelnen s l'haie treues 



