"Il 



Az aránylag kevés adat, a mely rendelkezé- 

 semre állott, éles képét adja, azon nagy ingado- 

 zásnak, mely a magyarországi megfigyelésekből 

 is kitűnt. Az nyilvánvaló, hogy a gólya a klima- 

 tikus hatások iránt sokkal érzéketlenebb mint 

 a füsti fecske, s néha már februáriusban olyan 

 vidékeken (pld. Németországban) mutatkozik, a 

 hol azon időtájt a fecskének még híre sincs. 



Ha már a Tanganyika-tó környékéről való 

 dátumot inkább csak mint tájékoztató dátumot 

 tekintjük, s ha már azt is nagyon sajnáljuk, 

 hogy Senegambiából (Hartlaub), Capföldről 

 (Shaepe Latard) s Algírból egyetlen egy pontos 

 naptári adatunk sincs, még inkább kell nélkü- 

 löznünk azt, hogy Dél-Európából is csak egy- 

 néhány általánosságban tartott s csak kevés 

 pontosan datált adatot birunk. Giglioli szerint 

 például Olaszország legdélibb részein — tehát 

 Siciliában — a gólya csak áprilisban vo- 

 nulna, s egész Olaszországban április, május és 

 júniusban volna látható; s az egy pár pon- 

 tosan datált adat: április 24, május 3, egy olyan 

 középszámot szolgáltatna: «Április 27», a mely 

 a legkésőbbi Kurlandról valónak is meg jóval 

 mögötte áll. 



De kövessük további vizsgálatunknál is a 

 földirati fekvés sorrendjét. 



Beehm Alfiikd Cairó és Chartum között 

 olyankor látta a gólyát északnak vonulni, mi- 

 kor az már Európában javában terjeszkedik. 

 Ugyanezen észleletet tette Brehm ezen a vidé- 

 ken a füsti fecskére vonatkozólag is. Váljon 

 talán a fokozatos előhaladást s a magasabb 

 szélességi körök fele törekvő csapatoknál a már 

 megszállt délibb területek átrepülését jelentik 

 ezek a megfigyelések '? 



Eeménylem, hogy e föltűnően késői vonulási 

 adatok természetére nemsokára tüzetesebben 

 reátérhetek. 



Smyrná-ról és a Caucasus-rói származó 

 adatok sokkal korábbiak, mint a Nilus mentén 

 észlelt csapatok dátumai. 



Az első viszonylag még déli középszám Spa- 

 latoé; mely feltűnően késői, s az olaszországi 

 dátumokkal csodálatosan összevág. 



Odessa középszáma : mart. 26, igen alkalmas 

 alap a 47° é. sz. alól származó középszámok 

 megítélésére. Ezen a szélességi fokon Kisenew 

 Maligny-yél igen jól vág össze, úgy az Azowi- 

 tenger nyugati partja is Magyarországgal. 



Sie ucrbaltnifmiafug [parlieren Taton, roeldje 

 mir uu Verfügung ftanben, ergeben ein Derfdjärftee 

 SBilb jener ©dfjroaniungeu, roelcrje itch audi ano ben 

 uugarifdjen Seobad&tungen ergeben. 41 @§ ift often 

 bar, Dan ber Stordì) gegen flintatijdte ©infilile oiel 

 roeniger empfinblidj ift ale Die Waiubfdimalbc unD er 

 erfdpeiní oft fetjon im fabet in ©egenben, 3. 35. in 

 Seutfdjlanb, ma Dio "Kaudm'bmalbc nod) DOUïom= 

 mou auêgefdiioffen ift. 



SBenn mir baê Satum nom Sangan»ifa=©ee nur 

 alo tlluftrirenbeë betrauten unb aufê tebíjaftefte be- 

 Dauern muffen, Dofî mir auë ©enegambien — &art= 

 latib — Eaplanb, — ©l)arpe=i'aparD — Dann Sllgier 

 feine Datirten Angaben beftfcen, fo ift nod) beioti 

 Dero Der Umftanb ftörenb, Dafi mir ano Dem ©üben 

 ti'uropa'o faum einige augemeine unb ferjr roenig 

 batirte Angaben beftnen. ©0 mürbe Der ©tordi in 

 Italien — nad) ©igüoli — 11. 5. füblidjft, alfa in 

 ©icilien, nur im Sipril uchen, im ganjen italic 

 niferjer ©ebiet im Sïpril, l'íai unb %mú oorfom= 

 men: Die roentgen batirten Síngaben 24 3ípril 

 IK'ai 3 roürDon einen mittleren Sag : iílpríL -11 

 ergeben, roeldjer Den fpäteften Eurlänbifcrjen roeit 

 iiad)ftet)en roürbe. 



M) mill jeDod) in Den fotgenben 33etracf)tungen 

 Die ^Reihenfolge beibehalten. 



91. 33ref)m iieht Den ©torefj uuiicbeu Eairo unb 

 Eíjartum nod) 51t einer ;>eit nad) Sorben jietjenb, 

 um berfelbe fetjon Europa befliegt. Sie nämlictje 

 ßrfdgeinung ano berfelben ©egenb nottrte 33rer)m 

 and) binfidUlidi Der -Uaudifcbmalbe. ©oll Dico etroa 

 Dao fuccefftoe 33orrücfen für imbeve ©reiten unb 

 ba§ lleberflieacu idmn befiebelter füb lieberer Sßunite 

 bebeuten? 



3d) tmffe auf Die 33ebeutung biefer auffa üeuD 

 fpäteu Säten Deiunädift jurüájuíommen. 



©mnrna 1111D ßaucafue baben Diel trübere Säten 

 ale Die 3üge am Vài. 



Saő erfte velati» füblidje SDKttel move jeneo pou 

 Spalato ; merfroürbig fpät, lebbaft an Die Säten 

 ano Italien anilingenb. 



Sao SDHttel für Dbeffa — SDÎarg 26 --ift ein 

 geeigneter aJîafcftab für Die Mittel aito Dem l7°-ttn 

 Sreitegrabe, roo fôisenero mit 3Kalignrj überein= 

 ftimmt, Die Sßeftiüfte Deo ätjoröfetjert Sïîeereê bagegen 



* Die Elemente des Vogelzuges in Ungarn. 1895, 



