170 



lint márcziua hó közepén kezdődik es eltart 

 legtöbbször július hó 5 — 6-áig. Mindazonáltal 

 meg kell jegyeznem, hogy az időjárásnak is van 

 mindig néminemű, noha nem döntő befolyása 

 az ének megkezdési idejére, valamint annak 

 tartamára. így volt az példának okáért 1888-ban 

 (a mely esztendőben a nyár igen hűvös és esős 

 volt), úgy, hogy a pinty énekét még július hó 

 12 — 13-áig is meglehetősen gyakran hallottam, 

 noha e madár máskor nyáron, ha a tempera- 

 tura állandóan meleg, már július hó 4-én tel- 

 jesen elnémul. Es úgy látszik, hogy az éuek 

 megkezdése is némiképen a márczius hó folya- 

 mán uralkodó időjárástól függ; így volt ez az 

 idei tavaszszal, a mikor az, az itteni környéken 

 általánosan és nagyobb számban az említett 

 hónak csak 18-án volt hallható. És azt hiszem 

 ezekből az itt közlött adatokból, valamint egyéb 

 megfigyelésekből következtetést vonhatok arni, 

 hogy az időjárási viszonyok általában magára a 

 madárvonulásra is és azoknak a mi területeinkre 

 való megérkezésére nézve is némi befolyással 

 vannak. 



2. Carduelis elegáns Steph. — Az itteni vidé- 

 ken nem annyira gyakori, mint az előbbi faj ; 

 mindazonáltal nagyjában véve nem épen ritka, 

 sőt egyes években, a melyeket közvetetlenül 

 szigorú és igen havas tél előzött meg, kisebb 

 számban látható, mint enyhe tél után, a mikor 

 csak kevés hó esett. Azt hiszem, hogy e jelen- 

 ség okát abban kell keresnünk, hogy a szigorú 

 és igen havas télben, a mikor a földet gyakran 

 több lábnyi vastag hótakaró borítja, táplálék 

 hiányában a fiatal madarak igen jelentékeny 

 része tönkre megy , a mint már arról a 

 «Schwalbe» czímű szaklap hasábjaiban meg 

 is emlékeztem.* Azokban az esztendőkben, a 

 mikor ezek a madarak jelentékeny számban 

 előfordulnak, azok őszszel, télen és nyáron 

 gyakran 12 — 15 drbból álló csoportokba verőd- 

 nek össze és társaságban élnek. 



3. Chrysomitris spinus L. — Előfordul ugyan, 

 de sokkal gyérebben, mint az előbb tárgyalt 



* Ehhez hozzájárul — sajnosán — az is, hogy 

 ugyanakkor leskelődnek leggyakrabban és legsikere- 

 sebben utánok úgy a madarászok, mint igen gyak- 

 ran félig-meddig felcseperedett suhanczok, a kik mind 

 a madárfogdosással foglalkoznak, a mi némileg szin- 

 tén hozzájárul, hogy számuk a szigorú tél folyamán 

 apadjon. Ez utóbbi körülményt tárgyaltam szintén 

 részletesebben a fönnebb említett helyen. 



Sieget 'Witti' ìlìavj und Sauer beâfelben meiftenê 

 biê 5. ober (j. Juli. ©íeidjroobi mufj id) jebod) 

 bemerfen, baft bíc jeweiligen Mtterungâmrjaltniffe 

 auf ben Seginn unb bie Sauer beâ Sdilageä, memi 

 audi feinen roefentíid)en, jo bodj immerhin einigen 

 Ginfïufj auöübeu. So babe id) ìim. imjaïrre 1888 

 (meld) légteréé fid) biircb einen ungeroöfmlia) fühlen 

 unb regnerifdieu Sommer auejeidmcte) nodi bis 12. 

 unb 13. Juli Remiid) [;äuftg giníenfáilag r>ernom= 

 men, roäbrenb berfelbe bei anbauernb beifier 7cm-- 

 peratur in Oiefer Aabreo;,eit febon com 4. Juli an 

 ganglia) nerftummte. (Sbenfo erfdjeint aud) ber Se= 

 ginn beô Sdjlngeê von ber im Saufe be§ Hiärj uor= 

 fjerrfdjenben Witterung einigermaßen abhängig, 

 mie 33. m. im feurigen grüfjlinge, loofelbft berfelbe 

 erft nom 18. genannten s Dìonateè in biefiger ©egenb 

 allgemein unb jabtreid) nernonunen mürbe. 51uè ben 

 foeben erroätinten ïliittbeiluugen, fo mie and) ano 

 anberenSBafjrnebjnungen, glaube id) and) benSdjhtf? 

 folgern 311 tonnen, bafs bie jeioeitigeu 2Bittcruugő= 

 nerljäftnifie felbft auf ben 3ug Der 33ögel im 2Wge= 

 meinen unb ibre 2Infuuft in unferen ^Bretten eint= 

 gen ©inftujj ausüben. 



2. Carduelis elegáns Steph. fommt nid)t fo 

 jablreid) in biefiger ©egenb cor, mie ber oorige ; 

 beiuungead)tet im allgemeinen nidit eben feiten, roobl 

 aber in mannen Jahrgängen, uad) unmittelbar nor= 

 berigen ftrengen unb fdmeereidjen SBintern, raeit 

 feltener 511 bemerfeu, mie nad) gelinben Wintern, 

 roeldje nur roenig Sebueefälle aufjuroeifen batten. 

 Jd) glaube ben ©runb biefer 2ßa§rnef)mungen barin 

 fud)eu ju muffen, Ufo in ftrengen, fdiueereidien 38in= 

 tern, mobei oft ber iöoben mit einer, mehrere Scbuh, 

 tiefen Sd)neel)ülle beberft ift, in Àolgc beò babéi 

 eintretenbenîlatjrungëmangelê geiooljnlid) ein guter 

 Srtieií OerSommerbruten ui ©runbe gebt,* roorüber 

 id) fd)ou einmal in ben Spalten Der «Sdnuatbe« 

 ©elegen£>eit batte ©rraäijnung ju macbeu. Jn ben 

 Jahren ibreö jablreidien S8orïommen§ pflegen fid) 

 biefe aSögel jur £erbft=, 2Binter= unb Sominerjeit 

 häufig in f'leinen gefelligen gingen non 12 bis 15 

 Stücfe beifnmmen 311 balten. 



3. Chrysomitris spinus L. fommt 3 roar cor, 

 aber roomöglid) nod) roeniger .mblreid), mie ber 



* 21ud) wirb teiber gerabe in biefer Saljveejeit btefen 

 SBögeln non Seiten ber SogelfteUer, fo raie jefjr oft fei- 

 tene [jalbroüdjfiger Knaben, loetctje ftd) mit bem «oget-- 

 fange befdjäftiiien, am fjäufigften unb erfolgreichsten naa> 

 gefteüt, roaë DteUeicEjt auaj einigeá 311 ifyrer Serminberung 

 im Saufe ftrenger äßinter Beitragen bürfte, roeldjes Iet5= 

 tere id) übrigen« gleidjfallö an bem, im ïeçte angeführten 

 Crte eingeljenbev bemäntelte, 



->.: ■ 



