1! 



lyel kézzelfoghatólag bebizonyítható, hogy ezen 

 •réczefaj néha, még pedig különböző hónapokban 

 megfordul hazánkban. 



Nagy-Enyed, 1895. augusztus 27. 



A gólya (Oiconia alba L.) biológiájához. 

 A Nagy-Kunságban az idén az összes gólyák csa- 

 patokba verődve járták a rétségeket, s egyáltalán 

 nem fészkeltek. Ennek a szokatlan jelenségnek 

 oka az lehet, hogy a múlt ( 1 S94) évi rossz takar- 

 mány-termés következtében a tél és tavasz folya- 

 mán az összes szalma- és széna-kazlakat fel- 

 etették, s ezzel a gólyákat rendes fészkelő he- 

 lyeiktől fosztották meg. M. 0. K. 



Hirundo rustica L. — F. évi szept. 28-án 

 Hajdu-Szoboszló határában szokatlanul nagy 

 átvonuló fecske-sereget látott a M. O.K. főnöke. 

 Útja egy beláthatatlan nagy tengeri-dülő mellett 

 vezetett s minden egyes tengeri-száron ì — ~> db 

 fecske üldögélt, úgy hogy a tengeri-tábla felszí- 

 nét a szó szoros értelmében megfeketítették. Az 

 itt pihenőt tartó csapatnak számáról csak annak 

 lehet megközelítő fogalma, a ki a magyar Alföld 

 szinte végnélküli tengeri-tábláit ismeri. 



M. 0. K. 



Pastor roseus L. — A sáskamadár. — 1876-ban 

 Beszterczebányán, Felső-Magyarországon vol- 

 tam állomáson s egy este — körülbelül má- 

 jus havában lehetett ■ — , midőn fegyveres 

 sétámról hazatérőben voltam, észrevettem a 

 bokorsoron egy csapat nagyob madarat, a mely 

 mozgalmas magaviseletével költötte fel figyel- 

 memet. E bokrozat épen egy határmesgyén volt 

 s az említett madarak szép számmal ültek rajta. 

 Minthogy a madarakat annyiról nem ismertem 

 meg, letértem az útról, hogy így közelítsem 

 meg a bokrokat és elégítsem ki kíváncsiságo- 

 mat. Sajnos azonban, hogy az nem folyt le 

 nagyon simán. A madarak észrevettek s az 

 egész raj elhagyta tartózkodási helyét, de nem 

 zárt tömegben, hanem olyan módon, mint a 

 seregélyek stb., ha nagy veszély nem fenye- 

 geti őket , vagy a midőn táplálékot keres- 

 gélve , egyik a másik elé repül és helyét 

 változtatja. Az est leszállóban volt s hogy 

 valami eredményhez jussak, igyekezetemben 

 annál jobban buzgólkodtam; a madarak azoii- 



Aquila. II. 



ben faun, ti a fi btefe liiitcinut mitunter it. gm. in 

 oerfdjiebenen SJÎonaten nudi in unferem 33aterlanbe 

 erfdjeint. 

 9kgt):(ìnt)eb, am 37.=tcn Stuguft 1895. 



Znv biologie îres torissra ^tordjrs (Oiconia alba, 

 L.) — 3« ©votV.Himtaiiien babai bie Stordie baici' 

 gar nid)t geniftet, fonbem fie ftnb, Pen ganzen ®oiii= 

 mer binPiird) truppenroeife oeretnt, auf ben Sßiefen 

 bcriiiiigetn't. Tic Urf ad)e bief er fonberbaren (irfd)ci= 

 niing liegt mabrfcbeinlid) in ber norjäbrigen (1894) 

 fef)r fd)Ied)ten gutter=©rnte,roeiä)e ce mit fid) bracate, 

 bafj man im öerfloffenen SBinter unb $yriibjai)r bie 

 fammtlidjen <5troí)= unb £eti=Triften auffüttern 

 miifete, roaburd) bie Störte ibrev gewohnten 9ìift= 

 platee beraubt imivben. U. D. 6. 



Hirundo rustica, L. — Ter (Sfjef ber ©entrale 

 fab am 28=ten September bei Êaibu=©jo6oêjIo 

 eine ríefíge SJÍenge im ©urdjjug begriffener 3iaiid)= 

 ©djroalben. ©ein ÏBeg führte jroifdjcn unabfebbar 

 roeiten 3Jiaiëfeibern, roo auf einem jeben 3Jiai§ftän= 

 gel 2—5 ©dimalben fafjen, fo baf; baron bie 

 CbcrfCache ber Hiaië^fianjung farmiig fdjiuarj 

 erfd)ien. ìnm ber ílnjabl ber bier auôrubenPen 

 3Jlaffe faun nur berjemge einen entfpredjenben 

 Segriff baben, Per einmal jene enbíofen i'iaiê= 

 Sßftanjungen beo ungarifdjen Slífölb ju fedett ©ele= 

 génijeit batte. U. D. 6. 



Pastor roseus L - grr Kosettstaar. "sin 

 ^abre 187G garnifonirte idj in 9íeufoí)l (5öef3= 

 tercjebánpa) in Dberungarn unb feljrte eines 

 2(benbci, e§ mag im lionate SDÎat geiucfen fein, 

 non cinem bewaffneten Spajiergange fjeim, aie id) 

 bitrd) baë lebhafte Senebmen einer Sínjaf)! größerer 

 s lUigel auf cine ©ebüfdm'tbe aufmerffam mürbe, 

 roetcTJe einen AelPraiu bilbcnP, non eben biefeu 3Sö= 

 geln giemtict) bid)t beoölfert fdjien. — Ta id) Pie 

 Sírt Ptcfer aSögel nid)t ernannte, mid) id) uom 

 SBege ab, unt mid) Per ©ebüfdjreibe 31t nábern unb 

 fo meine Sfteugierbe 511 befríebigen. Selber lief bieë 

 nídjt fo ganj einfad) ab. gá) rourbe bemerít unb 

 ber ©d)ioanu oeríief? feinen Slufentbalt, aber nidit 

 gefcfjíoffen, fonbern in Per SBeífe, mie Staare, 

 n. f. m. bei nidjt febr brobenber ©efafjr, ober 

 jum 3 u "-'cf'c beè 9îabriingêfud)enâ , fid) über= 

 fttegenb, Drteueráiibcrungen beroerfftelHgeu. Gò 

 rourbe íangfam Punflcr, idj in meinen 33eftre= 

 bungeu eifriger, um ein Siefultat 311 erlangen; 

 bie ipogei aber med)fe(ten non einer §ed'e jur an= 

 Pern unb id) fab mid; enblid) benúiffígt auf grö= 



