A'll 



491. A Pelias berus elterjedéséről. Ibid XX1\'. 

 1892. p. 327-32cS. 



492. Tervezet a vizniellcki (Balaton, (^iiar- 

 nero) magyar állat-, niivénytani kutató- 

 állomások szervezéséről. Ibid. XXV. 1893. 

 p. 162. 272. 



493. Szarvas megjegyzések az agancsról. 

 Ibid. XXVf. 1894. p. 442. 



494. Az agancs és a szarv. Ibid. XXVI. 

 1894 p. 608. 



495. A napisajtó és az ismeretek terjesz- 

 tése. Ibid. XX VII. 1895. p. 161. 



496. Nécsey István festett pillangói. Ibid. 

 XXVil. 1895. p. 329 



497. A Semsey-pályázat meddőségének okai- 

 ról. Ibid. XXVlI. 1895. p. 601- 60G. 



498. A pisztráng tenyésztése. Ibid. XXVll. 

 1895. p. 650-651. 



499. Az állattan magyar kézikönyvéről. Ibid. 

 XXVI II. 1896. p. 1.58. 



500. A természetrajzi niúzenniról előadás 

 1897 márc. 6. Ibid. XXIX. 1897. p. 318. 



-501. A töponty tenyésztése. Tbid. XXIX. 

 1897. p. 64.3 



502. De mortnis. Ibid, XXX. 1898. p. 497— 

 498. 



503. Az élő kdnyvek. \ Semseyféle pályá- 

 zat ötletéből. Ibid. XXXlÍl. 1901. p. 

 649—653. 



504. „A magyar denevérek faunája". Méhely 

 Lajos könyvének bírálata. Budapesti 

 Szemle. 1901. CV. k. p. 119—129. 



505. A halgazdaság berendezéséről. Termé- 

 szettudományi Közlöny. XXXVII. 1905. 

 p. 369. 



506. í''azekas Mihály emlékezete. Be.széd a 

 T. T. T. növényt, szakoszt. 1907. márc. 

 22. ülésén. 



507. Megnyitó szózat. Állatvilág 1. 1 908. p. 1 —4. 



IV. Ethiiogniphia. 



508. A „Tájszólár árvái". Magyar Nyelvőr. 

 XIII. 1884. p. 181—182. 



509. Szíjait hal. Ibid. XIII 1884. p. 182—183. 



510. A halászai eszközök. Ibid. XIII. 1884. 

 p. 521—523. 



511. Petényían;i.Ibid. XIIJ. 1884. p -549—0-56. 

 512*. Osi nyomok a magyar népies halászat- 

 ban. 34 rajzzal. Budapest. 1885. p. 1 — 49. 



513*. Vestiges des Temps pi'éhistoriíiues. 

 Avec 33 dessins et une gravure hors 

 texte. Budapest. 1885. p. 1—48. 



514*. Urgescliiclitliche Spuren in den Gerä- 

 tlien der ungarischen volkstümlichen 

 Fisclierei. Mit 34 Abbildungen. Budapest. 

 1885. p. 1—45. 



515«* Osi elemek a magyar népies halász- 

 eszközökben. Archaeologiai Értesítő. 1885. 

 p. 153-167. 



515i.* Id. 32 képpel. Vasárnapi Újság. 1885. 

 p. 399. 



516. Halászat. Egyetértés. 1885. aug. 13 



517. Melleszt, mellyezni. Magyar Nyelvőr. XIV. 

 1885. p. 35-36. 



518. Néhány magyarázatlan szó magyarázata. 

 Ibid. XIV. 1885. p. 367-368. ' 



519. Czápa. Ibid. XIV. 1885. p. 368. 



520. A magyar halásztanya ügye. Természet- 

 tudományi Közlöny. XVII'. 1886 p. 44. 



521*. A magyar halászat könyve. Nagy 8° 



300 ábrával. 12 mülappal és 9 kőnyomatú 

 táblával. I. k. Budapest. 1887. XV -f -552 

 oldal. II. K. 1887. -553-860. oldal. Ismer- 

 tetések: Hunfalvy: Századok: 1886. 216; 

 Frecskay János: Magyar Nyelvőr. XVI. 

 1887. p. 211 - 217. Kossuth Lajos : Vasár- 

 napi Újság. 1887. p. 373; Vasárnapi Újság. 

 1887. p. 233 -234. Hunfalvy P. : Enthnol. 

 Mitt. aus Ung. I. 2. p. 1-52-160. Sze- 

 melvények : Természettudományi Köz- 

 löny. 1887. p. 1—22. Vasárnapi Újság. 

 1887. p. 226-232, 234 és számos tan- 

 könyv és olvasókönyv. Herman Ottó: Szak- 

 irodalom — szépirodalom 52 K. Budapesti 

 Szemle. 52 K. 1887. p. 316—318. 

 522 Tarmak. MagyarXyelvőr.XVI. 1887.p.l26 



523. Pujka, pulyka. Ibid. XVI. 1887. p. 129— 

 131. 



524. Pulyka Szarvas Gábornak ajánlva. Ibid. 

 XVI. 1887. 220—221. 



525. Csikle, Csíkié. Ibid. XVI. 1887. p.558-.5-59. 

 526.* Rákászat. Vasárnapi Újság. 1887. p. 297. 

 527.* Magyar bokály, magyar tál. 23 rajzzal. 



lbid.^1887. p. 311— 3I5. 

 528 Budboka. Magyar Nyelvőr. XVII. 1888. 



p. 223. 

 529. Juhszél. Ibid. XVII. 1888. p. 406. 



