LXIII 



530. Üiuláskodás. Fővárosi Lapok. 1S88. ápr.S. 

 531-* A szélmalom mesterszavai. Technoloiriai 



I.apoiv. I. 1889. p. -234-235. 

 53'2. A piszfráng-majszter. \'asiiriiapi Újság. 



1890. p. 883—684 és 751. 



533. A liaraiigoií szava és még valami Etli- 

 nographia. II. 1891. p. 323—330. 



534. A magyar ornamentikáról előadás. Ibid. 

 II. 189 L p. 381. 



535. Képviselőházi beszéde a néprajzról. Ibid. 



II. 1891. p. 404. 



536. Felhívás a néprajz híveihez és barátai- 

 hoz. Ibid. III. 1892. p. 249-252. 



537. A halászat mint ősfoglalkozás és viszonya 

 a néprajzhoz. Ibid. IlL 1892. j) 253—262. 



538.* Magyar pásztoremberek remeklései. Ibid. 



III. 1892. p. 310—321. 



539. A Balaton halásztopografiája. Földrajzi 

 Közlemények. XX 1892. p. 218—223. 



540.* A miskolczi tüzkö-szakóczák. Természet- 

 tudományi Közi. XXV. 1893. p. 169-183. 



541.* A miskolczi palaeidith-lelet. Archaeolo- 

 giai Értesítő. XÍII. 1893. p. 1—25. 



542. A miskolczi palaeolilh lelet ötletéből. 

 Ibid. XIII. 1893. p. 186—188. 



543.* Der ])alaeolithisclie Fund von Miskoicz. 

 Mit 4 Textillustrationen. Jlitt. d. Authrop. 

 Ges. iu Wien. XXIII. 1893. p. 77—82. 



544.* Bugaczi forgácsok kutyafuttában szedve. 

 Vasárnapi Újság. 1895. p. 10—33. 



545. Bugacz igazsága. Ibid. 1895. p. 706. 849. 



546. Bugacz pásztoréletéből. Ibid. 1895. p. 688. 



547. Ösfoghilkozások. Vadászat, Pásztorélet 

 és Halászat. Az 1896-iki ezredéves orszá- 

 gos kiállítás történelmi főcsoportjának 

 hivatalos katalógusa 111. füzet p. 1 — 4, 

 21-47, 59-120. 



548.* Die ethnographische Elemente der Mille- 

 niumsausstellung Ungarns mit besonderer 

 Berücksichtigung des Urbeschäftigungen. 

 Miit. d. Anthrop. Ges. in Wien. XXVÍ. 

 1896. p. (3—13). 



549. Die Ethnographie auf der Milleniums- 

 Ausstellung l'ngarns. Wiener Landwirt- 

 schaftliche Zeitung. 1896. Okt.21.Nr.3111. 



550. Az ősfoglalkozások kérdése. Budapesti 

 Szende. 89 K. 1897. p. 412—432. 



551. Magyar ősfoglalkozások. Tájékozásul. 

 Budapest. Franklin. 1898. p. 1—7. Eth- 

 nographia. IX. 1898. p. 330. 



552.* Az őstbsialkozások. Halászat és pász- 

 torélet. Küliinleuvomat Matlekovits : Az 



Ezredéves Kiállítás eredménye V. köteté- 

 ből. Budapest. 1898. 114-120 oldal, 57. 

 tálila. Ismertetések : Munkácsy Bernát : 

 Ethnographia. IX. 1898. p. 315-323. 

 Balassa J.: Magyar Kritika 1898. p. 199— 

 20ü. Tóth Béla: Pesti Hírlap 1898.; 

 Vasárnapi Újság 1898. p. 154. 



553. Gróf Zichy Jenő utazása a Kaukázus- 

 ban. Budapesti Szemle. 93 K. 1898. p. 

 123—139. 



554. Viszonválasz gr. Zichy Jenő válaszára. 

 Ibid. 93 K. 1898. p. 449-457. 



555. Beszéd Wlassich Gyula kultuszminiszter- 

 hez a néprajzi nuizeuni megnyitásakor, 

 1898 június 16-án. Ethnographia. IX. 1898. 

 p. 258-259. 



556. Berbécs. Magyar Nyelvőr. XXVIH. 1899. 

 p. 131. 



557.* A magyar ősfoglalkozások köréh«il. 

 61 r;ijzza! és 2 színes műlapital. Termé- 

 szettudományi Közlöny. XXXI. 1899. p. 

 225— 271. Különlenyomat. Budapest. 1899. 

 p. 1-96. 



558. A magyarság háza. Ethnographia. X. 



1899. p. 282-286. 



559. Zárszó. Ibid. X. 1899. p. 380—381. 



560. Gróf Zichy Jenő harmadik ázsiai utazása. 

 Budapesti Szemle. CCLXXXVIL 1900. p. 

 176-193. 



561.* Die Forschungsreisen des Grafen 

 Eugen Zichy in Asien. „Dritte Reise". 

 Bd. I. Budapest. 1900. p. 1—112. 



562«.* Nachtrag zur Rezension über „Die 

 Forschungsreisen des Grafen Eugen 

 Zichy in Asien. „Dritte Reise". Bd. I. 

 Budapest. 1900. p. 1—19. 



562&. Schhissw'ort zur Rezension über „Die 

 Forschungsreisen des Grafen Eugen 

 Zichy iu Asien". Budapest. 1900. p. 1—8. 



563. A magyarság háza. Volt György sírjának 

 ajánlja II. 0. Budapesti Hírlap. 1900 

 jan. 29. és febr. 1. 



564a.* Az ősfoglalkozásokról. Vasárnapi Újság. 



1900. p. 129. 



564Ò. Catalogue de l'Exposition Historique 



de Paris, p 58 — 68. 

 564c. Az ősfoglalkozások. Vezető az 1900. 



évi párisi nemzetközi kiállításra szánt 



tárgyak megtekintéséhez, p. 8 — 10. 

 565. A doroszlói halászszerszám eredetéről. 



Természettudományi Közlöny. XXXII. 



1900. p. 255—257. 



