LXIV 



566. A doroszlói dob- és csukaviirsa eredeté- i 

 röl. Ibid. XXXII. 1900. p. 366—367. 



567. Első és utolsó szó. A Magyar Nemzeti 

 .Múzeum Néprajzi Osztályának Értesítője. 581 

 I. 1900. p. 63. V. í.. Budapesti Hirlap. 



1900. okt. 30. 

 568.* A vejszék és varsák fogósságáról. 2íi 582 



képpel. Természettudományi Közlöny. 588 

 XXX III. 1901. p. 57—74. 584 



569.* Die Fängigkeit der Fischzäuiie und 



Fischreusen Mit 23 Abbildungen. Mitteil. | 585 

 d. Aiithrop. Ges. in Wien XXXI. (N. F. I.) 



1901. p. 37. fiSti 

 570.* Ironga, szánkó, kecze. Adalék a pre- 

 hisztorikus hosszú csontleletek ismére- 587 

 téhez. Természettudományi Közi. XXX lY. 



1902. p. 5-36. 588 

 571*. Knochenschlittschuh, Knochenkufe, Kno- 589 



chenkeitel. Ein Beitrag zur näheren Kennt- -590 

 nis derprehistorischen Langknochenfunde. 591 

 Mit 32 Abbildungen und 1 Tafel. Mitteil. 592 

 der Anthrop. Ges. in Wien XXX il. (N. 

 F. II.) 1902. 593 



572.* A magyar nép arcza és jelleme. 



11 táblával és 45 szövegrajzzal. A Termé- -594 

 szettudomáuyi Társulat Könyvk. Váll. ki- 

 adása. 1902. p. 1—209. Ismertetések: Tóth '[ 595, 

 Béla Pesti Hirlap. 1903. febr. 14 ; Vasárnapi 

 Újság. 1903. p. 73. ; iMitteil. der Anthrop. 596 

 Ges. in Wien. XXXI II. 1903. p. 347— 597, 

 348. Szemelvények:* Természettudományi 598. 

 Közlöny. XXXV. 1903. p. 32—42. 



573. A magyar arcz ügyéhez. (Viszonzás Dobsa 599. 

 czikkére). Budapesti Szemle. 114 K. 1903. 

 p. 458—465. 



574.* A magyarság arczáról. Népr. Ért. X. 600 



1903. p. 409-418. 

 575.* Zur Frage des magyarischen Typus. Mit 601. 



9 Tafeln und Textillustrationen. Mitteil. 

 d. Anthrop Ges. in Wien. XXXV. (N. F. 

 V.) 1905. ^-02. 



576.* A kéz és szám az ősfoglalkozások köré- 

 ben. Természettudományi Közi. XXXV. ggS 

 1903. p. 97-115. 



577.* A tonnára. 16 képpel. Ibid. XXXV. 1903. 



p. 375-392. 604. 



578. Az ősmagyarok írásáról. Tanulók Lapja. 



1902. p. 362-364. 605. 

 579*. Az ősszám és ősbetű viszonya irodal- 

 munkban. Archaeologiai Értesítő. XXllI. 



1903. p. 2.-)9-2(iò. 606. 

 580. Osszam, ősbetű. (Összám, rovás, ősbetű. 



Előadás a Régészeti és embertani Társu- 

 lat 1903. 11. 24. ülésén.) Budapesti Hir- 

 lap. 1903. fcbr. 25. 



A rovás-irás éle a magyar nép között? 

 A Magyar Tudományos Akadémia kiadása. 

 Budapest, 1903. H. 0. véleménye, p. 



. Rovás. Pesti Hirlap. 1903. 32. "szám. 

 Számrovás, ősbetű. Und. 1903. febr. 10. 

 Szám- és betürovás. Ibid. 1903. febr. 25. 

 Vasárnapi Újság. 1903. p. 136. 



. A magyarság arcza. Ethnographia. XV. 



1904. p. 82. 



' A vadász temetése. Egy rajzzal. Ibid. 

 XV. 1904. p, 155—156 



Kérés a palaeolith ügyben. Budapesti 



Hirlap. 1905. 219. szám. 



^ A nyék. Magyar Nyelv 1. 1905. p. 24—28. 



'Az ostor mesterszótára. Ibid. 1. 1905. p. 186. 

 . Bogárzik. elbogárzik. Ibid. I. 1905. p. 229. 

 . Kergeség. motoz. Ibid. I. 1905. p. 230. 

 .* Az ásó mesterszótára. Ibid. 1. 1905. p. 



280—281. 

 „Staid", „StaP és fora Ibid. í. 1905. 



p. 359-361. 



Verő disznó, verő malacz. Ibid. 1. 1905. 



p. 414—415. 



* A nyü. Ibid. II. lí»06. p. 199—209, 

 241-^251. 



* A magyar bajusz. Ibid. 1 1. 1906. p. 30—33. 

 A kajla bajusz. Ibid. II. 1906. p. 232—233. 

 Brassó régi halászata. Brassói Lapok. 



1905. decz. 22. 



* Znm Solutréen von Miskolcz. Mit 4 

 Abbildungen. Mitteil. d. Anthrop. Ges. in 

 Wien. XXXVl. N. F. VI. 1906. p. 11. 

 Az aczél, kova, taplóról. Népr. Ért. VII. 



1906. p. 232-233. 



.\ miskolczi szelvény helyreigazításához. 

 Földtaui Közlöny. XXXVÍl. 1907. p. 256 

 -257. 



Zur Rektifizierung des Profils von Mis- 

 kolcz. Ibid. XXXVIL 1907. p. 318—319. 



Szállok az liriiak. Magyar Nyelv. HI. 1907. 

 p. 468. — Budape-sti Hirlap 1908. július 3. 

 — Magyar Nyelvőr. XXXVII. 1908. p. 332. 



Beszéd a palaeolith ügyben. Földtani 

 Közlöny. XXXVlI. 1907. p. 155—156. 



Rede, gehalten in der Fachsitzung der 



Ung. Geol. Ges. Ibid. XXXVIl. 1907. p. 



206-207. 



A magyarságról. Budapesti Ilirlap. 1908. 



nov. 21. 



