58 



egy vagy kétnyílású voltát. Az izotmiyálrántj 

 a singi szárnytöfeszítő izom (Musculus exten- 

 sor metacarpi ulnaris) tapadására szolgál. 



A proxinialis bunkó belső felületének közepe 

 táján erős dudor mered ki, a melyet Sieolbaubr 

 6AD0w-val processus muscularis metacarpi III. 

 néven ir le. 



Az orsócsonti ág (Mc. Ili) külső oldalán 



tc.u 



fiss. 



Mc IV -- 



t.m. 



dient zur Insertion des M. ext. metacarpi ulnaris 

 und ist morphologisch von hoher Wichtigkeit. 



An der inneren Seite des proximalen Kol- 

 bens erhebt sich ein ahnsehnlicher l'rozess, 

 welchen Sibülbauer nach Gadow als Processus 

 muscidaris metacarpi 111 bezeichnet. 



An der äusseren, lateralen Seite des Mc. 

 HI (Siei4lbauer) sieht man eine bald tiefere, 



_ tc.u 



Mc. IV 



l.m. 



pr. musc, mc.ni. 



Í. ki'p. Uijyaiiaz, belsö oldal. 

 Abbild. 2. Dasselbe, innere Ansieht. 



1. kép. Haliaëlus albicilla L. baloldali metaearpusa. 



kiilsö oldal. '■";, 

 Abbild. 1. Linker Metacarpus von HaliaHu^ albicilla 



L., äussere Ansicht, '/i 



tc. u. = Tuberculum ulnare, Ic. r. = Tuberculuni radiale, / = Kornix metacarpi, /iss. Fissura metacarpi, Mc. Ill, - Metacarpale 

 ni., Aie. IV, ^r-. Metacarpale IV., s. ä. e. Sulcus tendinis museali e.\tensüris digitorum communis, /. m. - Tuberositas muscularis, 

 /. tue. II. — Tuberositas metacarpi II., C-!-\-% Carpale 2-|-ä, CìJ^ì Carpale i-f-.-',;>''. muse. me. IH. Processus muscularis metacarpi III. 



hosszabb-rövidebb, többé kevésbbé mély ba- 

 rázda fut végig, a melyben a közös iijjfe- 

 szítö izom {Musculus extensor digitorum com- 

 munis) ina halad s ezért a barázdát Biri 

 siilcKS tendinis museuli extensoris digitorum 

 communis néven írja le. Az orsócsonti ág 

 közepe táján vagy annak distalis haniiadában 

 ebből a barázdából kiágazik még egy barázda 

 az orsócsonti ág dorsalis lapjára, a melyben 

 a mutatóujj saját feszítő izmának (Musculus 

 extensor indicis proprius) ina halad és innen 

 BüEi-tól a sulcus tendinis museuli extensoris 

 indicis proprii nevet kapta. 



A morfológiai leírás megértésót megköny- 

 nyítendő, álljon itt elsősorban a rétisas {Ha- 

 liaetus albicilla L.) 1. és 2. kép és a liolló [Cormis 



bald seichtere, am distalen Ende des Knochens 

 immer gut sichtbare Kinne von variierender 

 Länge, in welcher der Musculus extensor 

 digitorum communis verläuft und deshalb 

 von BuKi als Sulcus tendinis museuli exten- 

 ■■^oìis digitoium communis bezeichnet wird. 

 In ihrer distalen Fortion gibt diese Rinne 

 einen Seitenast ab. die sich gegen die obere, 

 dorsale Seite des Mc. 111. wendet, in welcher 

 der den obengenannten Muskel kreuzende 

 M. ext. indicis proprius läuft und deshalb 

 ebenfalls von Buri als Sulcus tendinis mus- 

 euli extensoris indicis proprii hezeìchnet wird. 

 Zur Erleichterung der nachfolgenden mor- 

 phologischen Beschreibung seien hier an 

 dieser Stelle die linken Metacarpi von Hu li- 



