n 



Pici. Jletacarpiisok ineii,ej;ye/ik az Alcedo- 

 éval; tuberositas iiiuscularis összenő a Mc.IV-el; 

 Fornix lieskeny, magas, belül a Rliaiiiphasti- 

 (lae család kivételével benyoinattal; fissura 

 mindiii- kettős. Tab. Vili. tiiç. Só. 



Pici. Der Hau ihres Mittelhaiidkuochens 

 gleicht dem des Alcedu. Die Tuberositas muscu- 

 laris verwächst mit Mc. iV. P'ornix ist schmal, 

 hdc.h, auf ihrer inneren Flache hutiörmiir einge- 

 drückt, die Fissura zweispaltig. Tatj. N'llI.Fig. 28. 



Passen 

 (.' o r V i d a e. Cor vus corax L. 



Corvus frugilegus L. 



Corvus cornix L. 



Colaeus monedulu L. 



Pica pica L. 



Cfarrulus (flandarius L. 



Nacifraga, car i/ocai actes L. 



Pl/rrhocorax pyrrhocora.f L. 

 U r i (I I i d a e. Oriolus oriolus L. 

 M u s c i c a p i d a e. Muscicapa (pisola L. 

 Turdidae. Sylvia nisora Hkchst. 



. Acroceiihalus streperus horticolus (Nau.m.). 



Äcrocepha'as arundinaceus (L.) 



Calamodus schoenobaenus L. 



Hijpolais ityjiolais L. 



Tardus viscivorus L. 



Tur das pilaris L. 



Tardus musicus L. 



Moidicola sa.idtiii.'< L. 



Saxieola oenauthe ]j. 



Pratincola ruhetra L. 



L'yatincola rabicola L. 

 Timeliidae. Cinclus cincia s L. 



Sitta eurojmea L. 

 P a r i d a e. Parus major L. 



l'arus palustris L. 



i formes. 



li'emiza pendulmu L. 



Panvrus biarmicus L. 

 L unii d a e. Lanius senator L. 



Lantus minor Gm. 



Lanias collurío L. 

 H i r u n fi i n i d a e. Chelidonaria nrbii-a L 

 Ampelidae. Ampelis yarrulus L. 

 M o t a c i 1 1 i d a e. Motacilla alba L. 



Anthus triiialis L. 



Anthus campestris L. 



Anthas pratensis L. 

 F r i n g i 1 1 i d a e. Passer domcsticus L. 



Passer montanus L. 



Fringilla montifriiiyiUu L. 



F ringilla coelebs L. 



Chloris chloris L. 



Cannahina cannabiua L. 



(Jarduelis carduelis L. 



Pinicola enucleator L. 



Pyrrhtda pyrrhula L. 



Loria curvirostra L. 



Emheriza calaiidia L. 



Emberiza schoeniclus L. 

 S t u r n i d a e. Sturnus vulgaris L. 

 A 1 a u d i d a e. Alauda arvensis L. 



Alauda eristata L. 



Tuberculum ulnare az összes Passerifur- 

 mes-eknél hosszabb a radialenál. .Me. Ill 

 élesen háromoldalú, külső oldala teljesen sik; 

 Mc. IV léczalakú, néha fűrészes, proximalis 

 végén arányosan széles. Sulcus tend, musc 

 ext. dig. comm. az Mc. Ill felső és külső olda- 

 lának élén fut, kiindid azMc. III proximalis tö- 

 véből és a distalis félen kanyarodik a külső 

 oldalra. Az átkanyarodás helyén a (!orvidao 

 és Laniidae családok kivételével minden többi 

 családnál megtalálni a processus dentiformis 

 metacarpi-t. Tab. VIII. fig. 24, 25. 



A tuberositas muscularis az összes Passe- 

 rifornieseknél erős, összenő a Mc. IV-el s íg\ 

 a fissurât egy nagy distalis és egy kicsiny 

 proximalis résre tagolja. Fornix keskeny, 

 magas, belső lapján patkószerüleg benyomott. 



Das Tuberculum ulnare ragt bei allen 

 Passeriformes über das radiale. Mc. III ist 

 scharf dreikantig, ihre äussere Fläche eben, 

 das Mc. IV leistenförmig, manchmal säge- 

 zähnig, |)ro\imahvärts breiter. Der erste Sul- 

 cus läuft an der Kante der oberen und 

 äusseren Seiten, beginnt am proximalen Ende 

 des Mc. 111 und wendet sich in der distalen 

 Hälfte der äusseren Seite zu. An fier Stelle 

 der Wendung findet man — ausgenommen 

 Corvidae und Laniidae — den Processus 

 dentifornns metacarpi. Tab. VIII. Fig. 21, 25. 



Die Tuberositas muscularis ist bei allen Pas- 

 seriformes stark, verwächst brückenartig mit 

 Mc. IV und gliedert die Fissura in zwei Spalten, 

 eine grosse distale und eine kleine proximale. 

 Die Fornix ist schmal, hoch, innen hufförmig 

 eingedrückt. , 



