121 



A vetési varjú (Corvus frugilegus 

 L.) bélcsatornájának szövettana. 



1 táblával és 2 szövegrajzzal. 

 Irta Dr. Grebchik Jenő. 



Cäzin(1888), Bauthiîls ( 1895), Schreiner (1900) 

 ós SwENANDKR (1902), liogj csak a legfonto- 

 sabb újabb szerzőket enilitseni, munkái révén, 

 sok madárfaj elöbeléről van szövettani leírá- 

 sunk. Kevésbbé mondható ez a bél többi 

 részeiről. A végbelet illetőleg egyik korábbi 

 munkámban (1912) igyekeztem a hiányt némi- 

 leg pótolni. A jövő kutatás feladata egyes 

 jól jellemzett csoportok vagy legalább egy 

 képviselőjük bélcsatornájának tüzetesebb le- 

 írása szövettani szempontból, mely kétségte- 

 lenül mélyíteni fogja eddigi ismereteinket. Ez 

 a szempont vezérelt, midőn a mezőgazdasági- 

 lag oly fontos vetési varjú (Corvus frugilegus 

 L.) belének vizsgálatába fogtam. 



A vetési varjú belének szövettanára vonat- 

 kozólag igen kevés adatot találunk Barthuls- 

 nél (1895) és 8wENANiii;R-nél (1902). Bauthels 

 néhány adatot közöl Corvus cornix és Corvus 

 frugilegus nyelőcsövének leírásánál és hang- 

 súlyozza a kettő közötti egyenlőséget, Swknan- 

 DER Corvus cornix nyelőcsövét, mirigyes és 

 izmos gyomrát vizsgálta meg. A vetési varjút 

 is megvizsgálta, de nem olyan tüzetesen, mint 

 előbbit. A vetési varjú nyelőcsövének hámját 

 hatalmasabbnak találta, mint a hamvas var- 

 júét, az alsó gömbölyű és a felső lapos sejtek 

 között az átmenet szinte hirtelen. A nyelőcső 

 mirigyei valamivel nagyobbak, máskülönben 

 teljesen megegyezők. Schreiner (1900) Corvus 

 cornix nyelőcsővet és gyomrát irta le. 



Módszer. 



A rögzítő folyadékok közül a következő- 

 ket használtam : tömény-siibliniát, sublimát- 

 jég-eczet, sublimât -trichloreczetsav-eczetsav 

 (., subtrie"), Zi:NKKR-féle folyadék. ScHAPKER-féle 

 alkohol- formol, TELLïESNiczKY-féle folyadék, 

 .\(iuila XXI. 



Histologie des Darnikanales der 

 Saatkrähe (Corvus frugilegus L.). 



Mit 1 Tafel und 2 Abbüduiiiiiüi im Tuxt. 

 Von Dr. Euokn Grrschik. 



Durch die Arbeiten von Cazin (1888), Bar- 

 THKLK (1895), Schreiner (1900) und Swenandhi; 

 (1902). um nur die wichtigsten und neuesten 

 Autoren zu erwähnen, sind wir über den 

 histologischen Bau des Vorderdarmes vieler 

 Vögel unterrichtet. Von den übrigen Teilen 

 des Darmes kann man dies weniger be- 

 haupten. Was den Enddarm betrifft, so ver- 

 suchte ich in einer früheren Arbeit (1912) 

 die Lücke einigermassen auszufüllen. Auf- 

 gabe künftiger Forschung ist es, den Darm 

 einzelner gut charakterisierter Gruppen oder 

 wenigstens eines Vertreters von ihnen histo- 

 logisch genauer zu beschreiben, was unstrei- 

 tig zur Vertiefung unserer bisherigen Kennt- 

 nisse beitragen wird. Dieser Standpunkt 

 führte mich, als ich zur Untersuchung des 

 Darines der landwirtschaftlich so wichtigen 

 Saatkrälie (Corvus frugilegus L.) sciiritt. 



Auf die Histologie des Darmes der Saat- 

 krähe bezüglich finden wir sehr wenige An- 

 gaben bei Barthels (1895) und bei Swenanher 

 (1902). Barthels teilt einige Angaben bei 

 Beschreibung des Ösophagus v(tn Corvus 

 cornix und Corvus frugilegus mit und betont 

 deren Übereinstimmung. Swkn.ínuer unter- 

 suchte den Ösophagus, Drüsenmagen und 

 Muskelinageii von Corvus C(jrnix. Auch die 

 Saatkrähe untersuchte er aber nicht so ge- 

 nau, wie vorige. Das Ösophagealepithel fand 

 er mächtiger als das von der Nebelkrähe, 

 der Übergang zwischen den unteren rund- 

 lichen Zellen und den oberen geplatteten sei 

 fast plötzlich. Die Ösophagealdrüsen waren 

 etwas grösser, son^t al)er gleich. Schreiner 

 (1900) beschrieb den Ösophagus und den 

 Magen von Corvus cornix. 



Tcclinik. 



Von i\rn Kixierungsflüssigkeiten gebrauchte 

 ich folgende : K(Uiz. Sublimat. Sul)limat Eis- 

 essig, Snblimat-Trichlore.ssigsäure- Essigsäure 

 („Subtrie"), ZenkerscIic Flüs.sigkeit, Alkohol- 

 Formol nach ScHAFi'ER, TELLVESNiczicvsche Flüs- 



IG 



