cflòiiv. Uöíítöii a l^iKBiTvKiFiN-fclc mirigyek alatt 

 követkozik a muscularis mucosae meglelietös 

 cgyenleles rétegben. A körkörös izomréteg 

 hatalmasan van kifejlődve, helyenként kötő- 

 szövettel ta.i;o!va A kiilsci hosszirányú izom- 

 réteg valamivel erösebb, mint a középbél- 

 Iten. A határon a caecák insertiójának magas- 

 ságában egy emelkedés (sövény) található, 

 melynek felépítésében a muscularis mucosae-n 

 kívül a körkörös izomréteg is résztvesz. E hely 

 alatt erösebb kötőszövet van, nagyobb vér- 

 edényekkel. A serosa kötőszövete meglehetős 

 vastagon borítja a végbelet. Tovább lefelé a 

 kloaka coprodaeum része felé a mucosa felü- 

 lete megváltozik, hosszirányú redőket képez, 

 melyek harántmetszetben bevájt levélalakot 

 mutatnak. A redőköu két oldalt t. i. szintén 

 kiemelkedések, másodlagosak vaunak, ezek 

 okozzák haráutmetszetben a levélalakot. Két 

 másodlagos kiemelkedés között vannak a 

 LiKBEKKüHN- féle mirigyek. Ezeknek a redőknek 

 a felépitésébeu csak a számos hajszáledény- 

 nyel elátott tunica propria vesz részt, leg- 

 feljebb még néhány kötőszöveti rost a mirigyek 

 alatti kötőszövetből. A tunica propria alatti 

 rétegekben a bélben eddig talált rend fel- 

 bomlik. Izomkötegek találhatók, melyeket nem 

 igen lehet a bélcsatorna előbbi részeiben talált 

 rétegekhez sorolni. A nyalábok főleg körkörös 

 és sugaras irányban haladnak, legkívül néhány 

 hosszanti irányban fut le. Az egész izomzatot 

 keresztül-kasul kötőszövet járja át, melyben 

 véredénvek vannak. 



Tovább lefelé a coprodaeumban a hosszanti 

 redők erősebbekké lesznek, mélyen nyúlnak 

 be az üregbe. A szomszédos redők egymás 

 között bizonyos mélyedéseket alkotnak, melyek 

 haránt metszeteken egészen mirigyszerüek, mint 

 ezt az 5. rajz mutatja. Még egy sajátság 

 említendő a hosszanti redők propriájából. Itt 

 ugyanis sokszor találni izmokat nyalábokban 

 egyesülve, melyek úgy hossz-, mint haránt- 

 irányt követnek. Ugy látszik, hogy ezek az 

 izmok a bélsár továbbításánál játszanak sze- 

 repet (tudvalevően a legtöbb madárban a bél- 



mohrere grossere Blutgefässe. fSofort unter 

 den LiEBERKOHNSchen Drüsen folgt die Mus- 

 cularis mucosae in einer ziemlich gleich- 

 förmigen Scliicht. Die Ringmuskelschicht ist 

 stark entwickelt, stellenweise durch Hinde- 

 gevvebe zerteilt. Die äussere Längsmuskel- 

 schicht ist etwas stärker, wie im Dünn- 

 darm. An der Grenze, in der Höhe der In- 

 sertion der Caeca findet sich eine Erhe- 

 bung, an deren Aufbau ausser der Muscu- 

 laris mucosae auch die Ringmuskelschicht 

 teilnimmt. Unter dieser Stelle ist stärkeres 

 Bindegewebe mit grösseren Blutgefässen vor- 

 handen. Das Bindegewebe der Serosa be- 

 deckt in einer ziemlich starken Schicht den 

 Enddarm. Weiter unten gegen dem Copro- 

 daeum-Abschnitt der Kloake ändert sich die 

 Mucosaoberfläche, sie bildet Längsfalten, 

 welche auf Querschnitten eingeschnittene 

 Blattform zeigen. Auf den Falten zu beiden 

 Seiten befinden sich nämlich gleichfalls Er- 

 hebungen, sekundäre, diese verursachen an 

 Querschnitten die Blattform. Zwischen zwei 

 sekundären Erhebungen befinden sich die 

 LiEBERKüHNSchen Drüsen. An den Aufbau die- 

 ser Falten nimmt nur die mit vielen Kapil- 

 largefässen versehene Tunica propria teil, 

 höchstens noch einige Bindegewebsfasern 

 aus dem Bindegewebe unter den Drüsen. In 

 den Schichten unter der Tunica propria hört 

 die bisher im Darm gefundene Ordnung auf. 

 Man findet Muskelbündel, welche nicht ohne 

 weiteres zu den in den früheren Abschnitten 

 des Darmkanales gefundenen Schichten ge- 

 hörig bezeichnet werden können. Die Bün- 

 del verlaufen meist in zirkulärer und radialer 

 Richtung, nach aussen sind einige längsver- 

 laufend. Die ganze Muskulatur wird kreuz 

 und quer vom Bindegewebe durchzogen, in 

 welchem Blutgefässe sich befinden. 



Weiter unten im Coprodaeum werden die 

 Längsfalten stärker, sie ragen tief in das 

 Lumen hinein. Die benachbarten Falten bil- 

 den zwischen einander gewisse Vertiefungen, 

 welche auf Querschnitten ganz drüsenartig 

 sind, wie dies Fig. 5 zeigt. Es ist noch eine 

 Eigenart der Propria der Längsfalten er- 

 wähnungswert. Man findet hier öfters Mus- 

 keln zu Bündeln vereinigt, welche sowohl in 

 Längs- wie in Querrichtuug verlaufen. Es 

 scheinen diese Muskeln bei der Weiterbeför- 

 derung des Darmkotes eine Rolle zu spieh-n 



17* 



